Szia! Pl a geberit 110mm vagy 125 mm 5 méteres Pe csöre gondolsz? Azt ragasztani vagy melegítéssel kell összedugni? Üdv csabi
@attilafarsang433910 сағат бұрын
@@baloghcsaba3146 igen a Geberitnek bőven van PE anyagú csöve... oxidréteg csőröl történő tisztítása után hegesztéssel dolgozhatóak össze az egyes csőszakaszok (kb örök élet).
@mematyi14 сағат бұрын
Kedves Attila! Szeretnénk a nyílászárók belső párazárását kenhető anyaggal megoldani. Létezik olyan készítmény, ami OSB lapra is felvihető, száradás után festhető, tapad hozzá a párazáró multiband ragasztó, vagy a tubusos szerek? A folyékony bitumenes anyagokat használom egy ideje, de ahhoz nem tapad se vakolat, se szalag, se ragasztó. Köszönöm a tippeket, és sok sikert a videókhoz!
@attilafarsang433913 сағат бұрын
@@mematyi persze vannak ilyenek. minden "kencés" cégnek van ez a "vonulata" is. amúgy a bitumenre is lehet "tapasztani", csak kell egy külön réteg tapadóhíd hozzá...
@mematyi13 сағат бұрын
@@attilafarsang4339 köszönöm a válaszát! Kérdeznék akkor még egyet, ha megengedi: Álmennyezet készül a lakásunkban, azonban a vasbeton gerendákat nem szabad átfurkálni. A gerendák fölé csináltatnánk dobozolásokat, ami átbuktatja a villany, szellőztető csöveket a beton felett, az egyik álm. feletti térből a másikba. Milyen faanyagból érdemes ezt csinálni, ami a legjobban párazárt? Osb, mdf? Esetleg muszáj a drága rétegelt lemez? Vagy utólag kell ezeket is belülről kikenni?
@kisharsaany21 сағат бұрын
A dilatálás nekem is jobb megoldásnak tűnik, egy kérdés viszont felmerül bennem ilyen esetben. Tegyük fel, egy helyiséggel bővítenénk a meglévő épületet, amelyek között lenne egy ajtónyílásnyi átjárás. Gondolom a dilatációban van 5 cm XPS, egyik oldalt meglévő vakolat, másik oldalt beszorító habarcs, stb. Ezek így együtt elég nagy rétegvastagságot adnak. Ha el van dilatálva a két tömeg, abban az esetben hogyan lehet megoldani a küszöbnél és a káváknál lévő dilatációs hézagok takarását?
@attilafarsang433921 сағат бұрын
Egyrészt kerülném az xps-t, mert az nagy nyomószilárdságú, így nem fog tudni összenyomódni. Bár mindenki azt tesz, de szerintem nem helyesen. Felülről pedig csak az egyik "oldalhoz" (egyik épülethez) rögzített rozsdamentes, legalább 4 mm vastag (letaposásálló) fémprofil kell. A másik házrésszel való kapcsolódásnál rugalmas tömítéssel. Vannak erre gyári elemek (pl. Deflex, Migua cégek termékei).
@kisharsaany20 сағат бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm, ezeknek utánanézek! XPS helyett mi lenne jobb? Homlokzati EPS?
@attilafarsang433920 сағат бұрын
@@kisharsaany kőzetgyapot.
@attilafarsang433913 сағат бұрын
@@kisharsaany van még egy-két fémprofil-ötletem: Profilpas, Schlüter, Buchberger
@kisharsaany10 сағат бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm! Esetleg ha később lenne ezekről is videó, hogy egészen a tetőig hogyan kellene megoldani, az sokaknak hasznos lehetne.
@illogicalferi22 сағат бұрын
És olyan kialakítás is lehetséges, hogy külön van a két épület de egy átjárási lehetőséget szeretnénk? Egy rövid folyosó rugalmas összeköttetésben lehetséges?
@attilafarsang433921 сағат бұрын
Persze. Ez csupán az alaptestnél, és felette a szigetelésben jelent egy adott méretű (általában 2-5 cm) mozgási hézagot. A burkolatban csak egy dilatációs profil látszik. Ezeken szokott az ember sétálni egy bevásárlóközpont, vagy egy plaza, vagy egy irodaépület padlóján, vagy egy parkolóházban (egy vékony fém sín, gumival).
@vlmworld23 сағат бұрын
A videóban vázolt esetben az új épület nem fog féloldalasan süllyedni? Egyik oldalt fogja a másik épület alapja, a másik oldalon meg semmi.
@attilafarsang433922 сағат бұрын
de, arra nagy esély van... azért is mondom, hogy ez erősen "statikai" kérdéskör. Ki lehet úgy számolni, hogy elhisszük... Van esély rá, hogy jól össze lehet dolgozni... van is aki megpróbálja... kérdés, hogy az épület és annak alapozása is tudja-e mindezt? :-) de kicsi az esély, hogy tényleg megfelelően együttdolgozik, káros süllyedésektől mentesen... inkább dilatáljuk el!
@vlmworld20 сағат бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm
@attila21Күн бұрын
Ha a tetejére is kerül hőszigetelés, akkor mi az ideális kialakítás? Lejtbeton alatt hőszigetelem és alatta van a bitumenes vízszigetelés, amelynek szintén van egy cseppentője?
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@attila21 igen, de az már terasz (és nem erkély), nem?
@attila21Күн бұрын
@@attilafarsang4339 Erkélyre gondoltam. Ha felül nem kap hőszigetelést, akkor a hőhíd veszélye fennállhat!?
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@attila21 igen. a küszöbsávban, meg oldalt is kellene. a kerülőutas hőhidak miatt... kb 60cm szélességben...vagy hőhídmegszakítóval a födémben.
@BigSXDonКүн бұрын
Azzal az eladóval mit kezdjek aki a házán a dübalt azèrt spórolta ki mert 10mèterig magassá nem kötekező nem lett megvève a ház csaj nen volt ellenèrvem...
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@BigSXDon még mindig lehet abban bízni, hogy a szél nem tépi le...
@Cooper09897Күн бұрын
Tökéletes időzítés Attila ! Köszönjük a videókat :)
@tiborhorvath2014Күн бұрын
Profi....
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@tiborhorvath2014 Köszönöm!
@balinthorvath-juhasz89892 күн бұрын
Kedves Attila! Eps táblák esetében a teljes felületen ragasztás kivalthatja a dübelezést? Illetve bizonyos homlokzat magasság alatt (~2-3m) is indokolt a dübelezés? És még egy kérdés, az előfúrt dübelek használata kiválthatja az átmenő dübelek használatát? Köszönöm!
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@balinthorvath-juhasz8989 igen, van olyan szabályozás, ami ezt megengedi (az alapfelület kellő tisztása mellett, beton és modern falazatok esetén). De én mindig "kötelezően" dűbeleztetem a hőszig táblákat, mert szerintem kell (és van ilyen előírás is). Sok nem megfelelően elkészítettet láttam már...
@attilafarsang433922 сағат бұрын
@@balinthorvath-juhasz8989 igen, vannak speciális (hőhídmenetes, ragasztott, rejtett, stb.) dűbelezések! Az is jó!
@wertyqwerty44742 күн бұрын
Nem kötekedésből de a mérnökök miért nem annyira ajánlják a légkondícionáló berendezést?
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@wertyqwerty4474 A többi mérnök okait nem ismerem. :-) Az enyémek: -a környezetkímélő építésbe ez "nem fér bele" -feleslegesen nagy áramdíj (ami ma már sokszor több, mint a fűtésdíj) (érdekes megjegyzés: a régi rendszerben az építészeket büntették is, ha nem kötséghatékony házat terveztek) -nem biztos, hogy ezen eszközök működtetése mindenkinek egészséges -erősen megnő az áramnak való kitettség, csökken a "függetlenségünk" -nem természetes, zajos (stressz-növelő, stb) -karbantartás-igényes (bár kb 3-5 év alatt úgyis tönkremegy, hogy újat kelljen venni) -kint és bent is van helyigénye (és nagyon elcsúfíthatja a homlokzatot is) személyes tapasztalat: ha tetőre kerül a kültéri egység, akkor a telepítéskor vagy a karbantartáskor biztosan tőnkremegy a szigetelés, és a tető beázik (több, mint 100 ilyen esetről tudok) -egy "rendes" tervező azt is nézi mi a jó a használónak (egészség, pénztárca, egyéb), és a környezetnek (szomszédok, természet, stb). -összefoglalva: megfelelő és alapos tervezéssel (árnyékolás, zöldhomlokzat, vastag hőszigetelés/hővédelem!!!), jó épület-telepítéssel (tájolás, átszellőzés, fák a ház körül, stb), tudatos épület-használattal (szellőztetés, színek, felületek, növényzet, stb) egyáltalán nincs szükség rá. Még sivatagos közegben is csak egyes felesleges pazarlást végző helyeken alkalmazzák (pl Dubai-ban az egy rétegű sima üvegezesű felhőkarcolókban, vagy éppen az utcán). De pl annak idején a Sevillai Világkiállításon sok jó ötlet volt pl. hűtőtorony-ponyvák (és egyebek, az ilyen vidékek hagyományos és jól működő megoldásait alkalmazva: terek tervezett légmozgással, fehér felületek, árnyékolók, ponyha/vitorla szerkezetek, tömegszerkezetek, befeléfordulás, stb). Persze van, ahol tényleg szükséges (és elfogadható) megoldás a légkondi. Meg ahogyan a világ időjárása alakul....
@wertyqwerty4474Күн бұрын
Köszönöm az összetett válaszàt így már érthető.
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@wertyqwerty4474 Szívesen!
@laszlohungary35172 күн бұрын
Üdvözlöm.Vertfalú ház szomszéd felöli oldalán néhány éve készitettem beton járdát sajnos bitumen lemezt is raktam azóta "feltáskásodot"több helyen dobja le a vakolatot a lábazaton,jól gondolom h érdemes felszedni a járádát?milyen megoldás lehetséges?Köszönöm!
@attilafarsang43392 күн бұрын
@@laszlohungary3517 igen, a járda ilyenkor "vályogfal-gyilkos"....
@62rob532 күн бұрын
Ez nagyon jól hanzik; de ezekben a melegekben ez már nem hiszem, hogy segít. Kárpát alján miden ház előtt árnyékoló szőlőlugas van, pedig ott nincs is ilyen meleg!
@zsika0052 күн бұрын
Kedves Attila! Milyen párazáró fóliát és ragasztószalagot ajánlana, amely ár-érték arányban jó, és nem szakad ki, míg rákerül a hőszigetelő-anyag? Néztem a Dörken termékeit, de nagyon drágák. Más termékek, amelyek olcsóbbak, azoknál pedig félek, hogy kiszakadnának. Köszönöm szépen.
@attilafarsang43392 күн бұрын
@@zsika005 én mindig Dörkent használok, tervezek, javaslok, pont ezen okok miatt... de azért nem lehetetlen találni egy másik megfelelőt.
@Debilinside2 күн бұрын
Van valamilyen irányszám arra, hogy pl a hűtő és mélyhűtő melegebbre vételével mennyit lehet spórolni? Mert saját mérésem szerint egy modern hűtő fogyaszt kb 0.8 kwh áramot naponta. Ebből a nappali meleg időszakra eső rész kb ugye a fele (feltételezve, hogy este-éjszaka az ember kereszthuzattal próbálja a felgyűlt meleget eltávolítani). Ebből nem hiszem hogy 20-30%-nál többet meg lehet spórolni azzal ha felrakod 8 fokra. Ez azt jelenti, hogy kb annyit hőt spórolsz mintha lekapcsolnál egy hagyományos izzót. Van értelme ezt állítgatni főleg ha az embernek nincs több hűtője a házban?
@attilafarsang43392 күн бұрын
@@Debilinside vannak erre kutatások, számadatok. Nekem anno egy osztrák-német áram-kereskedő cég mutatta be/ki egy "belsős" kis csoportnak tartott előadáson, hogy egy-egy ilyen "okos takarékosság" milyen sokat hoz a konyhára (áramdíjban). Nem ez az egy trükk, mert ez így semmi. Hanem több ilyen apróságnak tűnő dolog együttesen. De az én itt a videómban a hőermelésről beszéltem. Annál minden tizedfok számít a mostani hőségben. Annyit "spórol" a hűtős-dolog. És az ember is egy "radiátor", egy hőtermelő egység! Aktívan akár 1000W...
@tiborhorvath20142 күн бұрын
Nagyon jó....
@attilafarsang43392 күн бұрын
@@tiborhorvath2014 köszönöm!
@m89hu2 күн бұрын
A dübelezest mennyivel a felrakás után kell megcsinálni? Meg kell várni hogy megkössön a pont-perem ragasztó?
@kishazykalman2 күн бұрын
@@m89hu Szerintem igen, különben behúzná a szigetelő lapot a falhoz. Így elromlana a külső sík.
@attilafarsang4339Күн бұрын
@@m89hu igen, ami kb 24-28 óra. Ezt az adott gyártó, konkrét termékének a zsákján olvasható.Dűbelezni pedig csak ott, ahol ragasztó van alatta. 5-6 db/m2. A széleken, éleken, ablakok körül, tetőperemeken sűrűbben (9-10 db/m2).
@gyurih32702 күн бұрын
Komment ❤ Az egyetlen, amibe belekötnék az az esti órákban történő kék hangulat világítás. Az, állítólag, nehezebbé teszi az el alvást.
@attilafarsang43392 күн бұрын
@@gyurih3270 Hűvös vagy alvás? Ez itt a kérdés! :-D
@csabakovacs70515 күн бұрын
Ok. Jól kell megcsinálni, De hogyan ??? Attila , ez csak félig mondtad el. Akkor meg minek?
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@csabakovacs7051 Ezen videó csupán a repedések okára és meglétére hívja fel a figyelmet (ahogyan a sorozat többi része is). ilyen rövid videóban nem is lehetne a cél a maradéktalan megoldás-bemutatás. De mindenesetre egy következő videóban majd beszélek róla (ha már ez így "kérésként" előjött). És nagyon örülök, hogy van olyan, aki egy ilyen repedést nemcsak meg akarja találni vagy el akarja kerülni, hanem ki is akarja javítani. Amúgy röviden a megoldás: megfelelő módon kell dilatálni (5-10 mm vastag PE anyagú peremdilatáció, homlokzati takarások). Hosszabban mondva mindezt pedig majd legközelebb.
@tamasbuczko73346 күн бұрын
Ha szeretném a padlás teret is gyakrabban használni mindjuk egy vendégszobakétn és fabfödémes az egész ház akkor hogy alakítsam ki a rétegrendet ? Mondjuk ha szeretnék egy laminált padlót a padlásrészre akkor mit kell módosítanim a rétegrenden hogy ne járjak úgy mint a példában nem szeretném ha el kezdenen vizesedni a szigetelés meg minden
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@tamasbuczko7334 ha ott fent is lesz fűtés, akkor a párával nem lesz gond egyáltalán (csak a felette levő rétegrendre kell majd figyelni: tetősík és a búvóterek). Szintén fontos lesz a nem beépített részek födémrétegrendje is. beszéljük meg részletesebben, ha kell: [email protected]
@tamasbuczko73345 күн бұрын
Mindenképp írni fogok , köszönöm a gyors választ
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@tamasbuczko7334 Megkaptam, néztem, folyt. köv.
@evacorazon566 күн бұрын
Sok épírőipari videót néztem már meg, de a vízszigetelés megrögzítése sínnel nekem újdonság. Köszi a videót!
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@evacorazon56 igen, igen... sok mögéázás a faltól elváló vagy a toldásaiban megnyíló szigetelés miatt történik.
@dj_jambor6 күн бұрын
Üdvözlöm! 70-es évek végén épült ház stukatúr mennyezetét ami jelenleg a padlás felől le is van betonozva ismeretlen vastagságban,szeretnénk hőszigetelni. Elgondolás alapján minden helység kapna egy gipszkarton mennyezetet párazáró fóliával.A padlás felől pedig 30cm üveggyapot szigetelést. Ez így megfelelő lehet? Köszönettel: Jámbor András
@attilafarsang43396 күн бұрын
@@dj_jambor a korábbi "beton" az tényleg az, vagy agyagtapasztás? ha beton, akkor mindenképp leszedném... de a többi része rendben van...
@dj_jambor6 күн бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm a gyors választ! A beton az tényleg beton,ráadásul teljesen sima és repedésmentes. Maga ez a beton réteg milyen gondot okozhat?
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@dj_jambor a fafödém anyagai befüllednek, korhadnak tőle. Emellett a készülő alsó párazáráson mégis átjutó pára pedig "megakad" a beton alatt, és a fát áztatja. Ha kell, beszéljünk még! email: [email protected]
@dj_jambor5 күн бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm,írtam!
@tiborhorvath20146 күн бұрын
A függőleges bit.lemezre milyen ragasztóval ragaszzjuk az xps-t vagy egy lábazati csempét?
@dalloszsolti6 күн бұрын
Pl. Baumit BituFix 2K. Csak nagyon drága, így inkább ragasztóhabbal szokták.
@attilafarsang43396 күн бұрын
@@tiborhorvath2014 az xps-t szinte bármivel lehet. Cementhabarcs, poliuratán ragasztó, "csemperagasztó"... Lényeg, hogy tiszta, pormentes legyen a felület, es kültéri használatra való az anyag. De: dűbelezni is kell! De ezt csak a lábazati szig 30cm-re felett! Alul meg majd a kavics vagy egyéb megtámasztja.
@norbertkurti17377 күн бұрын
Tisztelt Attila! (Fém) előlépcső építéséhez szükséges engedély? Tetőteret szeretnék beépíteni és mi magunk készítenénk egy nyitott lépcsőt a ház mellé. Előre is köszönöm, Norbert
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@norbertkurti1737 Csak akkor kell, ha az utcai homlokzatot érinti, és/vagy 1 méternél magasabb (tehát legalább az utóbbi miatt itt kell), vagy ha a ház műemlék (vagy egyéb kiemelt, védett épület). Előtetőhöz nem kell. Lehet felújításként is "kezelni" a dolgot, akkor sem kell "papír". Csak ha műemlek... Statikailag azért mindenképp lehet érdekes... beleszólhat a ház statikájába? Akkor is kellene tervező! Megjegyzés: október 1-től minden ilyen szabályozás nagyon erőteljesen változni fog!!! En megkeresnék egy helyi építészt a dologgal...
@norbertkurti17377 күн бұрын
@@attilafarsang4339 Köszönöm szépen a gyors választ. Igen 1 méternél magasabb lesz, viszont a házhoz csak az oldalirányú kilengés miatt lesz hozzákötve (gyakorlatilag nem szol bele a statikájába). A felújításként kezelés hogy működne? Ezzel ki lehetne hagyni a hatóságot?
@attilafarsang43396 күн бұрын
@@norbertkurti1737 a felújítás: egy régi, meglévő kisebb-nagyobb lépcső átalakítása, átépítése...
@norbertkurti17375 күн бұрын
@@attilafarsang4339 Akkor úgy néz ki nem úszom meg a hatóságot. Az 1 méternél nagyobb magasság a beépített terület miatt számít?
@attilafarsang43395 күн бұрын
@@norbertkurti1737 nem, hanem így már "nem fér bele" a kerti építmény definíciójába. De meg lehet próbálni elsőre a helyi hatóságnál "finoman érdeklődni", hátha megúszható a dolog. Mindig van Helyi Építési Szabályzat (HÉSZ) is...
@univerzum98307 күн бұрын
Mi történik akkor ha valaki az újonnan elkészült hőszigetelésre nem akar patkányt rakni sok helyre
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@univerzum9830 Gondolom párkányokra gondoltál... :-D Ha nincs párkány (mint nedvességvédelem), akkor fentről könnyen átázhat a rendszer... ilyenkor van az, hogy a fal és a hőszig között közlekedik a víz. Emiatt is fontos a külső folyamatos vakolat, meg a perem menti ragasztás...
@tiborhorvath20147 күн бұрын
👍
@GyulaOlah-cn8uy8 күн бұрын
Szia Attila,csak a ragasztó alapú polisztirol felragasztásról ejtettél szót. Esetleg a púrhabos polisztirol felragasztásról tudnál kicsit mondani?! Köszi 👷
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@GyulaOlah-cn8uy ok, majd csinálok akkor olyat is!
@lukit18 күн бұрын
Ajánlom még a Mûszaki Irányelv kivitelezôk részére - [...] TÁBLÁS HOMLOKZATI HÔSZIGETELÔ RENDSZEREK (ETICS-THR) KIVITELEZÉSE c. kiadványt. 2. melléklet: Hibák - következmények - javítások, mindenkinek kötelező, aki hőszigetel.
@lukit18 күн бұрын
Szokáshoz híven nagyon jó kis anyag. Érdemes lenne még beletenni, hogy mivel és hogyan érdemes fúrni és portalanítani a dübelek furatait, ill. a hálózásban rejlő végtelen sok hibalehetőségek nagyját.
@m89hu8 күн бұрын
@@lukit1 igen, ezt meg sosem hallottam megemlitve, lattam olyat is hogy purhabot nyomott mielott beutotte a dubelt. Sok kis reszletre ki lehetne terni
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@lukit1 ok, rajta leszek! köszönöm!
@arturkozma92818 күн бұрын
Nagyot ment a médiában a 2000-s évek elején a zöldtető, mint a klímaváltozás egyik megoldása, a panelházak zárószintjénk szigetelése. Be lettek harangozva komoly pályázatok, de nem lett belőle sajnos semmi.
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@arturkozma9281 majd egyszer talán jobban alakul... :-)
@viktorjuhasz888 күн бұрын
Nagyon hasznos tartalom, erthetoen elmagyarazva! Nagyon jo, hogy mikozben mondod rajzolod is, szuper! Olyan video lesz esetleg, hogy meglevo alaphoz hogy lehet “toldani”? Peldaul meglevo hazhoz hozzaepites soran hogy oldhato meg az osszekacsolas ugy, hogy lehetoleg ne repedjen majd szet a ket epuletresz. Csak igy tovabb a videokkal!
@attilafarsang43398 күн бұрын
@@viktorjuhasz88 Ez alapvetően egy statikai/tervezési kérdés. Mindenképpen méretezni kell. Egy erős összetüskézés, megfelelő alaptestméret-számítás segíthet. Függ a helyi talajviszonyoktól is!
@viktorjuhasz888 күн бұрын
@@attilafarsang4339 koszonom szepen a valaszt!
@dalloszsolti8 күн бұрын
A téglák külső oldali telibe vakolása helyett talán olcsóbb, de hatékony megoldás lehet a habarccsal való kifugázás?
@tiborhorvath20148 күн бұрын
Nem... mert a teljes téglafelület telibe vakolása biztosítja a légzárást, és a hőszigetelési tényező kétoldali vakolással van megadva, számolva az építési vagy tervezési útmutatókban.
@attilafarsang43398 күн бұрын
@@dalloszsolti de, lehetne. kevesebb anyag kell hozzá, de jóval nagyobb munka (idő és munkadíj)
@mematyi8 күн бұрын
Általában ezt a tulajdonos szokta magának megcsinálni, aki elég szakértő hozzáállású. Szerintem brigád egész biztos, hogy nem fog időt szánni.
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@mematyi az tény, hogy nehéz ehhez egy igazán jó csapatot találni...
@attilafarsang43397 күн бұрын
@@dalloszsolti ...de persze a hőszig és a fal között csorgó víztől így nincs megvédve a falazat/belső tér.
@csabad.87778 күн бұрын
Csak a hőszigetelő téglák hőszigetelő képességét adják meg külső-belső vakolással, vagy egy sima 30-as vagy 38-as lyukacsos kerámia tégláét is?
@tiborhorvath20148 күн бұрын
Sima 30-as és 38-as tégláét is.
@m89hu8 күн бұрын
Gyártói oldalon általában a teljesítmény nyilatkozatban találod, vakolat vastagságát és néha az anyagát is részletezik.
@attilafarsang43398 күн бұрын
minden gyári tégláét...
@GreenpardoN9 күн бұрын
Tisztelt Tanár Úr! Kedves Attila! Lassan több, mint 10 éve hallgattam utoljára élőben az előadásait - majd aztán Épszerk. szigrolatoztam Önnél. S bár azóta néhány éve tervezőként praktizálok, mégis szinte az első pillanattól mind a mai napig követem a videóit és nagy érdeklődéssel figyelem mindazt, amit megoszt. Kifejezetten kedvelem a nem szakmai témákat is, amelyekről beszélt korábban! Idő és hatékonyság, energetizálás, elektroszmog, levegő s még sorolhatnám! Bízom benne, hogy lesznek még hasonló témák és sokáig folytatja! Nagy-nagy Tisztelettel, egy volt tanítványa 🤝
@attilafarsang43398 күн бұрын
@@GreenpardoN Köszönöm a kedves szavakat! Igyekszem érdekes témákat hozni! :-)
@Debilinside9 күн бұрын
Nagyon jó rövid összefoglaló. Borzasztó látni, hogy mennyire tudatlan még egy csomó kivitelező is. Belvizes környéken lakok, egy csomó ház pincéjét egyszerűen kikentek folyékony gumival és kalap kabát... Rendkívül komoly szerkezeti károkat fog okozni a dolog meglátásom szerint mivel remekül bezárja a vizet a pincefalazatba.
@attilafarsang43399 күн бұрын
@@Debilinside igen, nagyon is bezárja. Majd fagykárok, repedések, épületmozgások...
@user-rg3fp9kg3m10 күн бұрын
Jó napot! 2005 ben épűlt családi házat(ytong 30cm)szeretnék szigetelni 12cm vagy 14cm kőzetgyapottal.Az alap egy régi betonalap volt anno igy vettük a telekkel együtt.A lábazat a talajszinttől 60cm magas,de sajnos az építkezésnél nem gondoltunk a szigetelésre.Az déli oldalon hozzáépítésre került egy 10x4 méteres fedett terasz aminek a szintje a ház belső szintjével megeggyezik.Így a lábazatszigetelést azon az oldalon nem tudom megcsinálni.Mekkora gondot okozhat ez illetve mi lenne a célszerű megoldás? Köszönettel:József"
@attilafarsang43399 күн бұрын
@@user-rg3fp9kg3m meg lehetne próbálni ezen szakaszon az injektálást, kiegészítve kent szigeteléssel. ha kell, részletezem: [email protected]
@user-rg3fp9kg3m9 күн бұрын
@@attilafarsang4339köszönöm emilben keresem
@tiborhorvath201410 күн бұрын
Nagyon jó Attila...., ne hagyd abba, jó amit csinálsz.
@attilafarsang433910 күн бұрын
@@tiborhorvath2014 Köszönöm a bíztatást!
@miklosujvari80311 күн бұрын
Ilyen térkövet hol és milyen néven lehet találni? Köszi
@attilafarsang433911 күн бұрын
@@miklosujvari803 OBI, indiai homokkő. De a különféle építőanyag telepeken sok megfelelő található.
@m89hu11 күн бұрын
Ha a pince lemezalapja alatt hőszigetelünk akkor hogy lehet lefuttatni a pincefalon a bitument hogy összeérjen az aljzatbetonon lévő vízszigeteléssel? Ott akkor az xps szélére kellene ráégetni a bitument, az meg ha jól tudom megolvad?
@attilafarsang433911 күн бұрын
@@m89hu megoldható a dolog, legalább 4-5 féle módon. verzió1: a bitumenes lemez alatt (és a hőszigetelés felett készül egy aljzatbeton, és arra kerül a vízszigetelés. az aljzatbeton peremére pedig még egy szigeteléstartó fal is készül, amelyen fel tud futni függőlegesen a vízszigetelés. verzió2: öntapadó bitumenes lemezt is használhatnak (nem lángolvasztással készül). vagy speciális ragasztóval ragaszthatják is. verzió3: simán csak vízzáró beton készül (a fal és az alaplemez is abból). verzió4: Van olyan lemezes szigetelés is amely "visszatapadó". ezáltal betonozáskor az alaplemezhez és a falhoz is hozzádolgozódik. verzió5: műszakilag megengedett az is ha műanyag lemezt használnak (hegesztéssel toldva), de ezt szerintem elég kockázatos használni talajban, mert hiba esetén szinte kijavíthatatlan és a hibakeresés lehetetlen.
@herrgyula11 күн бұрын
Mi műanyag szikkasztó blokkokból telepítettünk 10 m3-t. Gyári keírás szerint min. 3 m-t kellett elhagyni az épülettől, de végül 4 m-re ástuk el… Lehet gond lesz belőle? 3 éve lakunk az új házban, egyelőreúgy néz ki rendben van.
@attilafarsang433911 күн бұрын
Szerintem nem lesz gond. Ez a rendszer kellően szabályozottan, lassan szikkasztja el a vizet. De az azt körülvevő talsjtól is erősen függ minden.
@herrgyula11 күн бұрын
Köszönöm a választ!
@szorbdezso992811 күн бұрын
Hány százalék lejtéstől tarthatunk attól, hogy a videóban leírt probléma jelentkezik?
@attilafarsang433911 күн бұрын
Elvileg bármilyen kis lejtésnél, mert a talajrétegek közötti víz mindig "el fog indulni lefelé"... de egy talajmechanikus a konkrét helyet, vízhozamot, talajrétegeket, talajtulajdonságokat (pl. vízzáró agyagrétegek helye, alakja) megismerve pontosabb választ tud adni. Tehát "ökölszabályként" az elmondható, hogy lejtős terepnél számítani lehet rétegvizekre, szivárgó vizekre.
@evacorazon5612 күн бұрын
Ez a korrekt pince kiépítés. Nekem pl az alja homokos, a fala vasbeton, tavasszal a víz meg feljön. Na ezzel lehet/érdemes valamit kezdeni, vagy ez van, így jártam?
@attilafarsang433911 күн бұрын
@@evacorazon56 a falba acél tüskesort tennék, majd "hozzábetonoznék" egy kellő vastagságú vasbeton lemezt (víznyomás függvényében vasalva, szükséges vastagsággal), vízszigeteléssel kiegészítve. Ez azért részlettervezést igényel. De: megoldható. Ha kell, telefonozzunk vagy emailezzünk: [email protected]
@szorbdezso992812 күн бұрын
Nagyon hasznos videók, nagyon szépen és érthetően rajzolsz-magyarázol. Köszönjük.
@attilafarsang433912 күн бұрын
@@szorbdezso9928 nagyon köszönöm!!!
@GyulaOlah-cn8uy13 күн бұрын
Mi a külómbség/ értelme, ha van egyáltalán a szigetelő tablák( pollisztirén) a purhabos ragasztó vagy a régi habarcsosragasztó felhelyezése kótöt? A vide9n is csak a ragasztoval való felhordást említed,a purhabos tipusut nem. Köszi válaszod előre is
@leejamie781013 күн бұрын
Belevauznék: nincs érdemikülönbség, mindkettő teljesen rendben van, viszont a purragasztó igényli a nagyon pontos sík felületeket, max 5mm hullám legyen, de inkább kevesebb.. zsákos ragasztóval ki tudsz egyenlíteni nagyobb hibákat is.Purhabbal sokkal jobb és gyorsabb dolgozni, kevesebb a szemét is.
@attilafarsang433912 күн бұрын
@@GyulaOlah-cn8uy vannak a cementalapú/cementbázisú, zsákos kiszerelésű, poralakú tagasztók (többféle, az egyes hőszigetelés fajtákhoz külön-különbtípus, gyári). és vannak a poliuretán alapú duzzadásmentes (!) ragasztó habok. Előbbi hagyományosabb, a felhasználók számára ismertebb, gazdaságosabb (én ennek használatában jobban bízom). Utóbbi gyorsabb szilárdulású, erősebb tapadás érhető el vele (zsugorodása, öregedése, rágcsálóállósága, nedvességtűrése, kérdéses).
@andrasolah12213 күн бұрын
Egy speciális problémám van. Szeretném a véleményedet megtudni. Ha lehetséges, kérlek adjál elérhetőséget, hogy kifejthessem a problémát. Köszönöm.
Nem láttam még olyan új építésű házat ahol kívűlről vakolatot képeztek a hőszigetelés felragasztása előtt.
@attilafarsang433913 күн бұрын
@@csabad.8777 legalábbis szinte lehetetlen ilyet látni. Pedig a küldő oldali légzáró vakolat alapkövetelmény.m (legalább 5mm vtg). Eleve a falazóelemgyártók előirásaiban is így van (zajvédelem, tűzvédelem, hőtechnika, állekonyság és egyéb okok miatt is). Emellett eszerint van megadva a falazat hőszigetelő képessege (már ha valaki, pl. az energetikus azt konkrétan kiszámolja, ami új építésnél kell is). Valamint kell egy egyenletes aljzat is kell a hőszigetelésnek, és legfőképpen kell a jobb légzárás a belső térnek (jobb hőérzet, gazdaságosabb fűtés, páraproblémák elkerülése, rétegrend szárazabban tartása: mert vizes anyag nem hőszigetel). A hőszigetelés és a fal között sok esetben függőlegesen is "közlekedik" nedvesség. Ha nincs vakolat, akkor az a beltérben is megjelenhet. A sok nedvesség persze még fagyást is jelenthet (itt-ott). Nem is beszélve a tavaszi és őszi "fordított" páravándorlások hatásairól. Ezen fenti "néhány" ok indokolja a külső falsíkon történő vakolást. Mindez nemcsak elmélet, hanem a sok ezirányú szakertés (feltárások, bontások, páraproblémák, penészedések, szerkezetei károsodások) mondatják ezt velem...
@m89hu14 күн бұрын
Lemezalap alatt hogyan lehet vízszigetelni?
@attilafarsang433913 күн бұрын
@@m89hu egy 8-10 cm-es aljzatbetonra a vízszigetelés (1 vagy 2 réteg bitumenss lemez), majd arra egy mechanikai védelmet adó réteg (gumiőrlemény, dombornyomott lemez vagy 5 cm védőbeton), aztán vasszerelés és kibetonozás.
@DrLecter8014 күн бұрын
Ez egy baromság, akkor a fóliára fog lecsapódni a pára ... ez fizika... meg az ablakod alsó részét is le foliázod? :D
@attilafarsang433913 күн бұрын
@@DrLecter80 a lényeg, hogy a hőszigetelt hézag védve legyen. Ha már az ablakon folyik a pára, az a belső használat okán keletkezik (túl sok páratermelés, kevés szellőzés).
@janosnagy438215 күн бұрын
Ha ez a fagyhatáros dolog igaz lenne, akkor az alföldön az összes ház összedőlt volna már ezer éve. Jó esetben van 1-2 sor tégla a vályog falazat alatt, és vígan állnak vagy 100 éve, ahogy a szüleim háza is.
@peterfeher737115 күн бұрын
Kedves Attila! Arra hogy milyen mély legyen ez a kulé kavicsos ágy arra van valamilyen javaslata?
@attilafarsang433915 күн бұрын
@@peterfeher7371 kb 20 cm elegendő
@peterfeher737114 күн бұрын
@@attilafarsang4339 Nagyon szépen köszönöm a választ! Egy olyan kérdésem lenne még hogy a házam körül nekem csepegő járda készítését javasolták (Mednyánszy Miklós, Vályogházak című könyve alapján), kavics ágyazatra terméskő lapokkal, hézag kitöltésére habarcsot ír a könyv. Ennek megvalósításàra kérhetnék tanácsot?
@attilafarsang433913 күн бұрын
@@peterfeher7371 a járda szerintem csak a talaj vizesen tartását eredményezi... ott lehet esetleg indokolt, ahol nincs túllógó eresz, valamiért (pl. tájolás miatt) odaver az eső, vagy a szomszéd ház eresze vagy egy fa lombozata odavezeti a vizet, vagy a saját háznak nincs eresze. Ezen esetekben (alapvetően a kimosódás veszélye miatt) indokolt lehet az ilyen járda (a hézagait bitumennnel kiöntve vagy kültéri rugalmas fugaanyaggal bedolgozva azt). Az említett könyv (92.oldal) is felsorolja azon eseteket, ahol így kell beavatkozni... de nem minden esetben kell! és minden eset egyedi, ha kell beszéljünk erről! Sok-sok vályogházat láttam egészen közelről (tervezés, szakértés, építés). Sajátot is (ahol pl. egy jó kavicsággyal 22 éve remekül működik: vizesedés, repedés nélkül). email: [email protected]
@adamfukasz496817 күн бұрын
Ha injektaljuk , es nem tudjuk a labazati reszen csak mellmagassagban mondjuk , akkor a mellmagassag alatt levo resz nem megy tonkre a viztol?Tehat ossze vissza fog mozogni repedezni majd osszeomlani a haz ?
@attilafarsang433917 күн бұрын
@@adamfukasz4968 vizesedik tovább, igen. szétfagyhat, repedezhet és csökken is a teherbíró képessége...