Pozdrav sa Ekonomskog fakulteta iz Niša, jednostavno i razumljivo objašnjeni troškovi, upravo učim tu oblast iz mikroekonomije uz Vaš video⭐️👏🏻👍🏻
@ekonomijaukarantinu2 ай бұрын
Хвала Вам. Срећно. 🤞
@stefanlepidecak58294 ай бұрын
100 dinara😂😂😂😂
@ekonomijaukarantinu4 ай бұрын
Веровали или не? Ако имате 100 динара, то је то. 👍
@emko20184 ай бұрын
Hvala visoko proso sam bez avgusta
@ekonomijaukarantinu4 ай бұрын
Drago mi je da sam Vam pomogao. Nastavite da radite. Nemojte da postavljate preniske ciljeve. I ne učite za prolazak već za znanje. Sve najbolje.👍
@dejanpetrovic80415 ай бұрын
Mogu, ali nemam. Videću da to uradim.
@MilicaDragisic5 ай бұрын
Da li mozete da postavite ako imate, resenja za maturski ispit za finansijskog administratora za racunovodstvo?
@iuvela7 ай бұрын
Srećna Nova!
@vladan83578 ай бұрын
Pozdrav, imam pitanje za korištenje kontnog okvira, raščlanjivanje sintetičkih na analitičke račune: zanima me kako se dodijelila cetvrta cifra, pošto kontni okvir po kom je ovo uradjeno ima samo trocifrene odnosno sinteticke racune, a u dnevnik su upisani analitički: Мањкови робе 5760 РУЦ робе у продавници 1339 Укалкулисани ПДВ 1335 Роба у продавници 1330 na primjer, zašto je u šifri 1339 dodana baš cifra 9, ili u 1335 baš cifra 5 a ne neka druga? u kontnom okviru je 133 - Роба у малопродајним објектима
@ekonomijaukarantinu8 ай бұрын
Поштовани, постоји детаљни аналитички контни оквир где су конта растављена на више од три цифре. Видим да се Ваш контни оквир не поклапа са оним којим ми примењујемо. Суштина је да се углавном на 9 завршавају корективна конта 1329 разлика у цени, 132 роба. 134 роба у продавници 1349 РУЦ у продавници. Он се углавном штампа и продаје као књига. Имам пример за вас како је растављен конто постројења и опрема www.dropbox.com/scl/fi/scizcuhtoyk7zlkkl5xmx/Screenshot_2023-12-11-17-40-02-70.jpg?rlkey=xl96rvj5p8mlkydrzizl7hruw&dl=0 Надам се да сам био од помоћи. Ако сте тражили неко правило, мислим да то нећете наћи. Поздрав.
@jovanaciric23629 ай бұрын
Hvala Vam na ovom objašnjenu! Odličan pristup, temeljno, jasno i precizno, tačne informacije bez mogućnosti zabune. Oduševljena sam predavanjem, samo tako nastavite! Da su nam više profesora kao Vi🍀❤️ Hvala
@slavicadimitrijevic451610 ай бұрын
Hvala na pomoći
@ekonomijaukarantinu10 ай бұрын
Nema na čemu. Drago mi je da Vam je značilo. Hvala na podršci.
@mirjanadobrosavljevic8487 Жыл бұрын
Sve pohvale!
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Хвала.
@emko2018 Жыл бұрын
bruda objasni mi ovo malo bolje ne razumem te nista
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Bruda, bolje od toga ne umem. Moraćeš da potražiš pomoć na drugom mestu.
@petar5688 Жыл бұрын
Dobar dan. Da li mozete molim Vas da mi pomognete oko referente (eskontne) stope. Negde sam nailazio da se ona definise kao kamatna stopa po kojoj centralna banka odobrava kredite poslovnim bankama, a na nekim mestima sam vidjao i da se definise kao kamatna stopa na dvonedeljne repo operacije, pa mi nije jasno sta je od ovoga tacno. Hvala unapred, pozdrav.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Па исправно је и једно и друго. Репо трансакције нису ништа друго него кредити који као залог имају ХОВ. Она је основна каматна стопа по којој се пословне банке задужују или пласирају вишак средстава код НБС. На основу референтне каматне стопе одређују се све остале. На референтну стопу + - одређена стопа у зависности да ли су депозити или кредити. Погледајте више на снимку НБС kzbin.info/www/bejne/l5acaoSvq8-cqdU. Надам се да сам помогао. Ако не иде јавите се.
@petar5688 Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Hvala na odgovoru. Zanimalo me je i da li referentna kamatna stopa predstavlja kamatnu stopu koju centralna banka placa ili koju naplacuje, ali iz ovoga zakljucujem da se odnosi na obe situacije. Kada centralna banka odobrava kredite poslovnim bankama tada referentna stopa predstavlja stopu koju ona naplacuje, a kada poslovne banke odluce da plasiraju visak sredstava kod centralne banke tada centralna banka isplacuje referentnu stopu poslovnim bankama. Hvala jos jednom.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
@@petar5688 Тако је. Она представља основу и на њу додају или одузимају каматну маржу. Нешто слично као пословне банке. Само, како кажу, разлику у камати, ка вид добитка, уплаћују на рачун државе. Поздрав, Петре.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
И још нешто. Репо трансакције схвати као краткорочну позајмицу за ликвидност. Банка заложи ХОВ за новац, по условом да им те хартије врате, а они њима новац. Наравно опет разлика у камати.
@petar5688 Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Kad kazete da na nju oduzimaju i dodaju kamatnu marzu, na sta tacno mislite? Da li koriste razlicite kamate kad pozajmljuju novac i kad poslovne banke deponuju novac kod njih (tj. kod NBS) ili se to odnosi na nesto drugo?
@aleksandarII Жыл бұрын
sve lepo objašnjeno...svaka čast za profesora.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Хвала.
@SoftyWPDOORemote Жыл бұрын
Odlično objašnjeno !
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Хвала.
@iuvela Жыл бұрын
Odlična lekcija za proveru znanja!
@streetlife8786 Жыл бұрын
Zar nije najznacajnije delo adama smita istrazivanje o prirodi i uzrocima ljudskog bogatstva?
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
U pravu ste. A i niste. Bogatstvo naroda je skraćeni naziv za An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations ili skraćeno The wealth of nation. Hvala na komentaru. Naučismo nešto novo. Pozdrav. 😊
@konektdoo353 Жыл бұрын
👏👏👏
@iuvela Жыл бұрын
Poštovanje profesore, hvala neizmerno na ovako kvalitetnim video časovima. Jako sam pažljivo ispratila više puta ovu lekciju. Spomnuli ste na kraju videa "prethodnu lekciju". Možete li molim Vas da podalite link ka toj lekciji? Budući da sam tek početnik izuzetno bi mi značilo da mogu lakše da razumem i povežem sa prethodnim materijalom. Blago Vašim đacima ko hoće da uči ima šta i da nauči! Hvala unapred!
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Драга Милице, Вероватно је то предавање са претходног часа које нисам снимио. Много ми значи ваша подршка. Потрудићу се да избацим више снимака на ову тему. Драго ми је да могу да помогнем и да овај труд није узалуд.
@iuvela Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu naprotiv! Svaka čast! Hvala na brzom odgovoru.
@dragannikolic3404 Жыл бұрын
Hvala na odličnom objasnjenju
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Хвала Вама на подршци.
@KatarinaAnicic Жыл бұрын
Poštovani, kako izračunati maržu?
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Marža se računa procentnim računom niže 100. Šta to znači? To znači da nabavnu vrednost pomnožimo sa procentom marže i podelite sa 100 minus procenat marže. U prevodu, formula se razlikuje u odnosu na ruc po tome što u imeniocu ne pišemo 100, nego 100-marža. Pozdrav.
@KatarinaAnicic Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Hvala puno!
@nedimcustovic7057 Жыл бұрын
Sve čestitke profesoru, naravno i učenicima, koji su i proaktivni. Profesor na najbolji mogući način objašnjava načela tzv. PIFC (pablice internal finance control) koncepta, javne interne financijske kontrole, "efektivnost i efikasnost" , koji uz "upravljačku odgovornost" i "vrijednost za novac", čine tri načela PIFC-a, koje je Evropska komisija još devedesetih godina dala u zadatak svim drzavama kandidatima za ulazak u EU da u svoje javne financije ugrade koncept PIFC-a, što je ujedno i najvazniji segment,prvog pregovaračkog poglavlja koje otvararaju zemlje koje pristupaju EU. Profesor je odlično objasnio strateške, specifične ciljeve, viziju i misiju, SMART alat, koji su pocetni temeljni elementi, u implementaciji javne interne finansijske kontrole u javnom sektoru zemalja EU, kao i zemljama koji pristupaju EU.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Hvala puno na detaljnom objašnjenju i predivnom komentaru. Drago mi je da bar malo mogu da približim ekonomiju budućim generacijama i da ih u ovom vremenu, koliko je moguće, usmerim na budućnost. A to je definitivno ekonomija. Veliki pozdrav.
@mirjanadobrosavljevic8487 Жыл бұрын
Poštovani kolega, dugo radim u prosveti 26 g ,rado pogledam vaš čas. Sve pohvale👏
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Хвала Вам пуно. Драго ми је да Вам се свиђа.
@YaNykyta Жыл бұрын
Хорошо. Твоја реакција человеческа и зато ја бришу своју грубост. Но... мишљење своје не мењам. И реч кроз маску је нејасна... переснимити?
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Морао сам због ученика. Сад су све маске пале. А маска не утиче на знање и интелигенцију. Без бриге.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Можда једнога дана преснимам. Хвала на коментару. Много је рада и труда уложено, не знам дал' више имам толико храбрости и снаге. Али... Можда једног дана. Данас деца гледају моја предавања уживо на часовима, без маске.
@Niko-ey6nk Жыл бұрын
Hvala puno na vasim videima, imam ispit 23.2 nadam se da cu uspjeti da polozim. Lijep pozdrav
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Drago mi je da mogu da pomognem. Srećno!
@petar5688 Жыл бұрын
Dobar dan, da li mozete da mi kazete da li koeficijent obrta dobavljaca, kupaca i zaliha predstavlja prosecan broj puta koliko se u toku godine plate obaveze ka dobavljacima, naplate potrazivanja od kupaca odnosno realizuju zalihe, ili se to odnosi na minimalan broj puta? Hvala unapred, pozdrav.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Петре, дефинитивно се односи на просечан број пута. Покушаћу да објасним. Сви поменути коефицијенти убрајају се у рациа активности. Коефицијент обрта добављача односи се у ствари на просечну дужину временског периода дуговања добављача за који се врши плаћање према њима и добија се када се укупне годишње набавке на кредит поделе са просечним салдом добављача (ако ти је лакше колико динара набавке на кредит иде на један динар неплаћених обавеза према добављачима). Просечно време плаћања добављачима добија се када се 365 или 360 (као број дана у години) подели са коефицијентом обрта добављача. Исто важи и за купце. Коефицијент обрта купаца је ПРОСЕЧНО време потраживања од купаца. Код КО купаца нето приход од продаје делимо са просечним салдом купаца ( или колико се на сваки динар неплаћених потраживања остварује нето укупног прихода, само читај формулу). Коефицијент обрта залиха добија се као однос цене коштања реализованих залиха и просечних залиха. Помоћу трајања обрта добијаш колико су се просечно дана залихе задржавале у складишту. Све позиције проналазиш у финансијским извештајима. Надам се да те нисам збунио. П.С. одговорио сам и на претходни коментар.
@petar5688 Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Hvala puno na detaljnom odgovoru, imam jos jedno pitanje ako nije problem. Nije mi jasno zasto se kod izvestaja o tokovima gotovine amortizacija posmatra kao izvor sredstava. Razumem da ona ne izaziva odliv gotovine ali mi opet nije jasno kako je ona izvor ako amortizacija generalno predstavlja trosak.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
@@petar5688 Ево како бих ја то објаснио. Амортизација као трошак основних средстава није праћена новчаним одливом, што значи да смо некад купили основно средство а сада евидентирамо трошкове. Е у томе је цака. Ако ја евидентирам трошкове ја ћу смањити добитак. Смањењем добитка смањује се и основица за порез. Што значи да сам уштедео. И ето зашто је извор.
@petar5688 Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Okej hvala puno.
@petar5688 Жыл бұрын
Da li mozete da objasnitte sta su trajna obrtna sredstva, kojim racunima u kontom okviru su ona obuhvacena i date neki primer? Hvala unapred.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Распитао сам се код колегиница у вези књижења. Кажу да не постоји посебна позиција за евиденцију трајних обртних средстава. Више је појам везан за финансијску анализу. Трајна обртна средства (ТОС)представљају средства која су дугорочно везана за процес производње (више од једне године). Нешто отприлике као карактеристика основних средстава. Добијају се када се као разлика између обртних средстава (потраживања, залихе, готовина) и извора обртних средстава. Пример: трајна обрта средства су она обртна средства које предузећа ангажује за годину дана код максималног коришћења капацитета. Или да лакше разумеш, ТОС су обртна средства која се финансирају из дугорочних извора. Надам се да ће то ово помоћи.
@petar5688 Жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Pomoglo je, hvala Vam.
@user-vk4pq8ss9t Жыл бұрын
Прецизно, читљиво 🙂, јасно. БРАВООО за сваки приказан час и уложен труд❤👏💪
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Трудим се. Плашим се критика. 😉
@user-vk4pq8ss9t Жыл бұрын
Bravoooo!!!! Kako lep rukopis😉😘
@trezanfa1027 Жыл бұрын
Respect !
@lignja1232 Жыл бұрын
Bravo profesore
@anatole9839 Жыл бұрын
Ali ulozi u vidu rada (i pruzanja usluga) nisu dozvoljeni u drustvima kapitala...
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Hvala na komentaru. Znam da u ranijem Zakonu o preduzećima, sada Zakonu o privrednim društvima, stajalo je izričito da u društvima kapitala mogu biti u stvarima, pravu i novcu izraženi novčano ali nikako u radu i uslugama. Međutim, u novom Zakonu o privrednim društvima piše da za sva društva mogu biti novčani i ne novčani. Pa je zbog toga tumačenje tako. U udžbenicima, koji su pisani po starom, piše kao što Vi kažete. U novom Zakonu se rad i usluge ne pominju, osim novčani i nenovčani. Nadam ste da ste zadovoljni odgovorom.
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Mada, koliko pravnika toliko tumačenja. U svakom slučaju proveriću sa koleginicama pravnicama. Hvala još jednom.
@aleksandartodorovic8836 Жыл бұрын
Čestitam profesore, odlično objašnjenje. Samo tako nastavite. Pozdrav od Aleksandra
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Hvala Aco. Skoro sam video društvo i pitao za tebe.
@cocacola552 жыл бұрын
“Udruzivanje 2 ili vise lica” nije tacno. Osnovna karakteristika drustva kapitala i jeste mogucnost jednopersonalnog karaktera. Svakako da moze i jedno lice da bude osnivac.
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Član 93 Ortačko društvo je društvo dva ili više ortaka koji su neograničeno solidarno odgovorni celokupnom svojom imovinom za obaveze društva.
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Zakon je zakon.
@cocacola552 жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu jasno, ali vi pricate o d.o.o.
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
@@cocacola55 ako sam to rekao za DOO onda ste 100% u pravu. Naravno da može da osnuje i jedno lice. U svakom slučaju hvala na komentaru. kzbin.info/www/bejne/jWnIhmigr8troq8
@kapetannemo2 жыл бұрын
НЕ МОГУ ДА ВАС ГЛЕДАМ СА ТОМ БРЊИЦОМ .. ТАКО ДА ОДОХ СА КАНАЛА ...
@ekonomijaukarantinu Жыл бұрын
Поздрав капетане.
@oliverjasovic29962 жыл бұрын
Bravo Dejane, iskoristio sam slobodno vreme i pogledao nekoliko predavanja i mogu ti reći da odlično to radiš. Jasno, glasno, precizno....svaka čast
@blekberg2 жыл бұрын
odlicno
@blekberg2 жыл бұрын
fenomenalno
@blekberg2 жыл бұрын
Ovo je odlicno
@blekberg2 жыл бұрын
Odlicno
@shabanmusliu91062 жыл бұрын
Kuptimi i trustrve
@dejanaveljkovic17942 жыл бұрын
Zaista sve pohvale, Vasa predavanja su veoma korisna. Hvala Vam :)
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Хвала Вам. Погледајте сајт, ekonomijaukarantinu.in.rs, све ово, само са много више материјала.
@gordanadraganic58622 жыл бұрын
sjajno objašnjeno! molim vas nastavite sa videima, mnogo mi pomažu da shvatim ove pojmove
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Биће нових и квалитетнијих видеа. Тренутно сам преокупиран израдом сајта. Биће скоро и први снимак без маске. Коначно. Посетите сајт ekonomijaukarantinu.in.rs.rs
@tamarapoljak37592 жыл бұрын
Korisno je vaše predavanje
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Hvala Vam. Drago mi je da Vam je pomoglo.
@tamarapoljak37592 жыл бұрын
Ovo mi je bas trebalo hvala vam
@nikolaisailovic77662 жыл бұрын
E jos sad kad bi mi ovo dali na test dobio bi 5
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Ја ти дадох, а ти доби један.
@kapetannemo11 ай бұрын
@nikolaisailovic7766 Овако нешто просто ко пасуљ за петицу??? Ха ха ха..Ово је за двојку.
@bojdo71872 жыл бұрын
Profesore, kako je Njemačka na ime nižih kamatnih stopa na državne obveznice zaradila pare, ako je riječ o zaduživanju? Lajbnic institut objavio je da je Nemačka 2015 zaradila oko 100 milijardi evra po osnovu nižih kamata na hartije od vrednosti koje je Vlada emitovala u vreme kada su one bile veoma tražene jer su ih strani investitori smatrali sigurnim utočištem, nasuprot ostalim zemljama evrozone.
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
Pozdrav Bojdo. Evo šta ja mislim. To je vreme kada je Grčka bila u velikoj krizi. Ne znam kad nisu. Nemačka je profitirala tako što je pozajmljenim kapitalom po značajno nižim stopama kreditirala Grčku, po značajno višim stopama. S obzirom da je u to vreme ulaganje u Grčki kapital bilo rizično, bile su i veće kamatne stope. U prevodu, zarada na tuđoj muci. Nadam se da ste zadovoljni datim objašnjenjem.
@bojdo71872 жыл бұрын
@@ekonomijaukarantinu Jesam. U pravu ste, spominje se i Grcka. A možete li mi reći, vidim da se sada kapital iz Evrope seli u SAD, je li to znači da će dolar rasti zbog privila kapitala a evro slabiti? Još jedno pitanje, šta Ameri rade sa tim kapitalom koji sada dobiju emitiranjem obveznica? Pokrivaju deficit ili?
@ekonomijaukarantinu2 жыл бұрын
@@bojdo7187 S obzirom na trenutnu situaciju u svetu, teško je to predvideti. Trebalo bi da je tako. A šta rade sa kapitalom. S obzirom na finansiranje rata, a i postojanjem stalnog deficita u budžetu, mislim da neće biti teško da mu pronađu namenu. Možete da pogledate šta se desilo sa Detroitom, kao jednim od najrazvijenijih gradova. Automobilska industrija se preselila u Meksiko. Što je i normalno. Kapital ide tamo gde je veća profitna stopa. Ne zanimaju ga nacionalni interesi. Posebno ako je u privatnom vlasništvu.