✨ Ha szívesen támogatnád a munkám: www.patreon.com/dornercsenge ✨
@TheWakerLion2 жыл бұрын
Mit szólna kedves Csenge Ha a nézők egy kis criptó pénzel támogatnák a videó készítőit ? Ajánlom a Brave böngésző BAT token támogató rendszerét... Vagy a Cardano cripto tokenjét. Ha szeretne többet megtudni a kripto projektekről szívesen mesélek róluk... Gratulálok a vieók minőségéhez 💫
En holnap delutan fizetek elo ,mert amerikaban van a patreon kozpontja es ha most fizetnek vagy holnapreggel akkor azt a majusi honapra szamolja es holnap deltol vonja le a 6. havi elofizetest.ez erdeles mert magyar afat von le,de amerikai idoszamitas szerint szivat....
@iraf.official2 жыл бұрын
😎👌
@P_egyenlo_NP2 жыл бұрын
Nem nagyon szoktam sehova kommentelni, de ezek a videók olyan szinten hiánypótlók és igényesek, hogy muszáj gratulálnom! Ilyen színvonalasan, magyar nyelven, senkit nem láttam még feldolgozni ezeket a témákat, márpedig azért is van rájuk nagy szükség, mert még az egyetemeken sem magyarázzák el őket normálisan. Csak így tovább!
@DornerCsenge2 жыл бұрын
Köszönöm szépen🙊😊
@anaraluca11812 жыл бұрын
Kiveve hogy hülyesegeket dumal.
@szintakovetkezo14592 жыл бұрын
@@anaraluca1181 😂😂 jaaj te aztán nagyon kelettél ide gec xd nem is magyarország lenne
@mihalyhorvath68512 жыл бұрын
Hát ez tényleg kegggggyetlen jó videó! HUXIT! HUXIT! HUXIT! Romlott nyugat, hanyatló kapitalizmus fujfuj! Kösz Csenege, ha kilépünk, ahhoz te is hozzájárulsz egy szánalmasnyit.
@tesz-vesz19852 жыл бұрын
@@szintakovetkezo1459 a közgáz sajnos nem mindig ilyen egyértelmű, ahogy felvázolják, 7:00 az oliva exportja nem feltétlen nő, mert nem nő feltétlen a kereslet az iránt, ami olcsóbb, a gazdag sziget bankjai se feltétlen roskadoznak az aranytól, ami inkább az autógyártóknál csapódik le.
@mannen6592 жыл бұрын
Én még mindig várom, mikor lesz cukrászdám Bécsben. :D
@Trigger23 Жыл бұрын
Hogy tudsz ilyen jó kedvel beszélni ennyi spekulánsról? Élvezet téged hallgatni, nagyon jól magyarázol, kedves vagy, és biztos jó ember is, mindenki szeret aki ismer.
@martondamokos81902 жыл бұрын
Szuper videó, nagyon èrthetően magyarázol, mèg laikuskènt is könnyen átlátható. Csak az tud ilyen egyszerűen elmagyarázni egy komplex tudományt aki nagyon mèly tudással rendelkezik róla. Gratulálok!
@attiwise2 жыл бұрын
Végtelenül tisztelem a felkészültségedet, elhívatottságodat, és a sok munkát, amit a videókba fektetsz!
@vonderkompot9572 Жыл бұрын
Sajnos csak most látom a videót, de borzasztó jól sikerült, köszönjük Csenge 😊
@illeskornel15112 жыл бұрын
Végre egy hiánypótló videó! Ez egy olyan témakör, aminek kapcsán különösen sok butaság forog közszájon. Rengetegen nem értenek alapvető folyamatokat, de ezentúl elég lesz ezt a videót ajánlanom. (És persze a folytatást is.) Annyit fűznék hozzá, hogy azért a bércsökkenés nagyon elméleti dolog. A bér alapból lefelé merev, így csak közvetetten csökkenthető. Elbocsátásokkal vagy esetleg átstrukturálással.
@vendeljuhos5602 жыл бұрын
Hogy engem a pénz mennyire nem érdekel az most mellékes.... de hogy ez már nem az első videód amit végig néztem mert jó ahogy előadod, érdekesek a témák, és az ilyen "buta szakácsoknak" is érthető nyelven adod át az infót.... :D tök jók ezek a gazdasági témák! csak így tovább ^^
@norbeartist2 жыл бұрын
Ez igen! 👏🏻 Ilyen szépen kifejteni ezt a témát - le a kalappal! Egyre inkább érzem azt, hogy talán a Te csatornád tehet a legtöbbet az ország pénzügyi-gazdasági fogalmatlanságának csökkentéséért. Minden tiszteletem a Tiéd!
@Guenhwyvart2 жыл бұрын
26:03 Engem zavar, hogy az adómból vették a szavazatot a 25 év alattiaknak meg a családosoknak, aztán most meg hatalmas a költségvetési hiány.
@ZopcsakFeri2 жыл бұрын
A plakátokat és az agymosó online reklámokat is abból vették... : /
@KultAnarchist2 жыл бұрын
Meg a stadionokat.
@farmlaszlo69272 жыл бұрын
Nagyon jó volt a videó érdekelne, hogy a befizetet kőpénzeket, hogy oszák újra el című videó. Ha csinálsz egy ilyen videót meg nézem köszönöm. Pl: Bankok, magánszemélyek, varosfelylesztés.
@user-zl3wg2xy8b28 күн бұрын
Drága Csenge! Nagyon élvezem a videóidat, amelyek akár kötelező tantárgyak is lehetnének, ha az állam nem volna ebben ellenérdekelt. Van azonban egy hiányérzetem. Sosem beszélsz azokról a pénzpiaci, gazdasági hiénákról, akik évszázadok óta manipulálják a teljes világgazdaságot, és mérhetetlen kapzsisággal lefölözik a képződő valóságos többletet, sőt, annál mindig sokkal többet. Aztán a hiányt egyszerűen kipótolják pénznyomtatással. Amikor pedig ez a lufi kipukkadás előtt áll, akkor mesterségesen generálnak kisebb - nagyobb válságokat, sőt, akár háborúkat is.
@bakarichard912 жыл бұрын
Nagyon-nagyon jó videó, jó példákkal, érthető magyarázatokkal. Nem vagyok egy gazdaságtan tudós, de azért az egyetemen, itt-ott olvasgatva, érdeklődve ragadt rám valami a témában. A folyó fizetési mérleg fontosságáról is hallottam már, de nem ilyen érdekesen szemléltetve, nem ebben a kontextusban. Szóval még csak AblakZsiráf szintnek sem éreztem a témát, de lehet csak az én tudásom gyenge :).
@darthvader83162 жыл бұрын
Majd mindig megnézem ezt a videót mikor egy kiló kenyér egy havi fizetés lesz, és közben elmorzsolok egy könnycseppet mondván milyen jó, hogy forintunk van.
@SzilviNet2 жыл бұрын
Ez aztán nagyon bölcs hozzáállás.. Most akkor éljen a piacgazdaság, vagy ne éljen? Jó a hatósági ár, vagy nem jó? Ki mondta, hogy az eurónál jobb dolog a világon nincs? Vagy akár csak azt, hogy az euró olyan stabil, hogy semmilyen világgazdasági csőd nem mozdíthatja meg? Nagyszüleink világháborúkat éltek túl, és nem volt kinek nyafogniuk, hogy mi drága, vagy miből van készlethiány a boltban..... Volt sokkal rosszabb is, a forint is úgy született, hogy söpörték a pengőt az utcán.
@iziglen2 жыл бұрын
Kedves Csenge! Az mivel magyarázható, hogy a horvát kuna nagyjából ugyanannyi euro, mint 19 évvel ezelőtt? 1 euro 7,46 kuna volt 2003-ban, és 2022-ben is 7,5 kuna. A forint ehhez képest meg folyamatosan gyengül az euro-hoz és a kunához képest is...
@azrathael38962 жыл бұрын
A horvátok alacsony szinten tartották a kuna inflációját a jegybanki alapkamat megfelelő emelésével. Ezt a forinttal is meg lehetett volna csinálni, csak Kuszaszemék még a válság előtt szándékosan túlfűtötték a magyar gazdaságot a túl alacsony kamatszinttel. Nézz utána, hogy mi az a prociklikus és anticiklikus gazdaságpolitika.
@975Turbo2 жыл бұрын
@@azrathael3896 Node tegyük hozzá, egy full átverésben az átverés a négyzeten már csak hab a tortán. Ha átverés a köbön lett volna, akkor mondjuk az egész EU összedőlt volna, nem csak Görögország, Ciprus és a Brexit lett volna erős jel. Az erkölcsi alap most is elég kusza és ingatag, ráadásul a káderek fele tök ugyanaz mint 16-20 éve. Ha 2009-ben Izlandhoz hasonló bátorságunk lett volna, akkor új pénznem is jöhetett volna (Új Forint vagy bármi), és alap lenne a nettó 2500 eurós fizetés (és akár az euró bevezetése is), legalábbis 40 éves kor felett férfiként mindenképpen, ami bizony Ausztria szintje, amitől mi olyan messze vagyunk mint valamelyik jó távoli galaxis. Ilyen gazdag és szép földön ilyen betegen és szegényen élni finoman szólva is csúcsteljesítmény, negatív csúcs.
@S41GON2 жыл бұрын
Szerepe lehet benne a külkereskedelmi mérlegnek is. Horvátország jelentős turisztikai szektorral rendelkezik, ami folyamatos Kuna-keresletet generál, mivel a külföldiek nyaralni mennek Horvátországba és Kunát kell venniük ahhoz, hogy a pénzüket költség, effektíve Horvátország úgy tudja exportálni áruit, hogy nem is kell külföldre szállítani őket, mert a külföldiek jönnek házhoz.
@ferencvaloczi98082 жыл бұрын
@@azrathael3896 Fűtötték a gazdaságot... A rohadtak, hogy te többet keress! A mocskok, nem gondoltak rá, hogy a gazdasági jólét, szemben megy azzal ,hogy te menniért veszed a kunát! Igaz, több pénzed van kunát venni, de... ja, itt megáll a tudományod!
@leventeszilagyi59942 жыл бұрын
Köszönjük szépen ezt a nagyon érthető és színvonalas videót! Amennyiben ilyen módon folyna a tanítás, akkor szignifikáns javulás történne a magyar társadalomban. Mégegyszer hatalmas köszönet a videóért és a belefektetett munkáért! ;)
@morcicsek2 жыл бұрын
Tetszett az összefoglaló. Gratulálok! Hiányoltam ugyanakkor, hogy nem beszéltél a romló cserearányokról az alacsony hozzáadott értéket előállító gyárak mezőgazdaság termelők problémájáról és a helytelenül "betonba öntött" kohéziós alapokból származó pénzekről. A felzárkózáshoz ezek is nagyon fontos faktorok természetesen a teljesség igény nélkül.
@peti9110272 жыл бұрын
Csatlakozom az előttem szólóhoz: Magyar youtube-on ez az egyetlen igényes, közgazdasággal, pénzüggyel kapcsolódó, laikusoknak is érthető csatorna jelenleg. Sajnos nekem a témához sosem volt érzékem, így hiánypótló. Nukleáris felügyelőként magam is tudom, milyen nehéz egy szakmát közérthetően bemutatni (ami nekem nem erősségem), ezért minden tiszteletem, és ahogy az előttem kommentelő is írta: Csak így tovább!
@zsolthaluska45222 жыл бұрын
kvázi elvből nem nézek és hallgatok magyar nyelvű tartalmakat, de ezt ma feldobta nekem a KZbin, és gondoltam meghallgatom milyen sületlenségeket mond ez a fiatal lány ebben a témában és teljes bizonyosággal állíthatom, ilyen nagyot régen nem csalódtam pozitívan senkiben és semmiben! ez a video nagyon átfogó, részletes és könnyen érthetően magyarázza el a témát, amit kb. ilyen színvonalon kellene elmondani minden gyereknek és felnőtnek mielőtt szavazati jogot kap és gyakorolhat, hogy legyen már néminemü fogalma a gazdaság működéséről és annak összetettségéről... gratulálok! nagyon jó videó és biztosan hiánypótló is a magyar tartalmak között...
@veleares2 жыл бұрын
Kedves Csenge! Gratulálok neked, ma is tanultam valamit! Pedig elég érdeklődő és nyitott gondolkodású vagyok. Ez a szigetes példa nagyon szépen elmagyarázta a cserekereskedelem (valamit valamiért) működését és rádöbbentett dolgokra. Például a szigetek behelyettesíthetőek Magyarországon belül is a jómódú és a kevésbé jómódú emberekre. Ezért vannak gazdagabb emberek és szegények, mert nem megfelelő értékű, amit előállítanak a többi ember és a társadalom számára. A te videód előtt néztem éppen egy new yorki sétálós videót, ahol 6. utcát lezárva egy helyi rendezvény volt. Náluk ilyen a falunap... Amikor azt néztem, azon gondolkodtam, hogy 3-5 dollárért voltak termékek. Olyan árusok, mint amikor nálunk is vannak fesztiválokon, városi vagy éppen falusi gasztro turisztikai események. Megnézve a te videóidat, és visszagondolva A new yorki 6 utcai sétán is ugyanolyan "szigetek" alakulnak ki, megmutatják mire van igény és mire. Vannak árusok ahol nagy a sor és vannak ahol senki nem vásárol. [4K] New York City Walking Tour - 6th Avenue Flea Markets in New York City - KZbin | kzbin.info/www/bejne/q3-ymYqYiZaEeJI Elvileg a két videó nem kapcsolódik össze, mármint a tiéd és a new yorki. Viszont nagyon megmutatja egy mikrokörnyezet segítségével, hogyan működik a gazdaság való életben. Ezt a kristálytiszta tájékoztató és felvilágosító munkát, amit te csinálsz a Magyar Nemzeti Banknak és az államnak kellene finanszíroznia. Ez a tudás és tudatosság hiányzik ma Magyarországon. Végezetül egy videó ötlet a számodra: Készíthenél egy videót, a megmutatja, hogy az emberek közötti érték előállítás és kereskedelmi tranzakciók milyen hatással vannak a magánemberek pénzügyi helyzetére. A szigetes példát használva a gazdag és a szegény sziget, a gazdag ember és a szegény ember egymás közötti helyzete. Mennyi hozzáadott értéket állít elő a tanár, a kereskedő, a gyári munkás, a gazda, a mérnök, az informatikus... a közmunkás, stb. A tudásalapú és a munkaalapú társadalomi elméletek lecsapódása az egyén szintjére, jövedelmére, vagyonára vagyis a gazdasági helyzetére. Inspirálhatná ez a gondolatmenet és videó az embereket, hogy miért érdemes tanulni... miért érdemesebb minőségibb munkát végezni. Még egyszer gratulálok a munkádhoz! Fantasztikus, igényes és minőségi, amit csinálsz. Köszönöm szépen!
@peteharkaly55052 жыл бұрын
Szia csenge nagyon jo lett a video teljesen felizgat ez a tema .
@darumisi2 жыл бұрын
Köszi, ez nagyon jól érthető volt! Esetleg majd a második rész után lehetne egy videó az "extraprofitról". Csak tipp. :)
@kristof11162 жыл бұрын
Jó videó lett, szépen összefoglaltad, köszi! A bevágásokat le lehetne hivatkozni, hogy aki akarja, megnézhesse. Engem például érdekelne a görög pénzügyminiszter előadása.
@kanapekocs14182 жыл бұрын
Nem tudom mert még nem patronálom de szerintem ezeket az információkat teljesen jogosan csak a Patronálok láthatják. Ezért leszek én is az amint meg jött a fizu! :)
@csehszlovakze2 жыл бұрын
@@kanapekocs1418 Patreon előfizető :)
@kanapekocs14182 жыл бұрын
@@csehszlovakze ??? Mi van velük?
@MMarkur2 жыл бұрын
Egy építôjellegû kritika: a spagettibetûket elég nehéz elolvasni.
@petermeszaros5674 Жыл бұрын
Nagyon profi a leányzó!👍
@lajoskovacs10522 жыл бұрын
Kedves Csenge, nagyon jó, informatív, széles körben (remélem) érthető volt. Gratulálok :))))) Persze az emberben felmerül az a kérdés, hogy az ország lemondjon-e monetáris önállóságáról. Saját véleményem szerint ez nem lenne egy jó üzlet (legalábbis a mostani helyzetben). KÖSZÖNÖM!
@norbertcsabatoth10122 жыл бұрын
A példában szereplő gazdagabb sziget mért nem létesített autógyárat a szegényebb szigeten? Ha különböző valutákat használnak, akkor a gazdagabb sziget olcsóbban importálja a szegényebb szigeten lévő gyáraiből a kocsikat, így a saját szigetén olcsóbban tudná értékesíteni, több pénz maradna olivabogyó vásárlásra. A szegényebb sziget pedig tudná másra fordítani, azt sok pénzt amit az importra költ. Azonos pénznem esetén is, ez helyzett ott is spórolna a szegényebb sziget az import árakon és nem lenne átváltással sem probléma, ezáltal az importra szánt pénz lehetne hitel visszafizetésre vagy gazdaság fejlesztésre használni. Összegezve csak egy kis jóindulatra lenne szükség a gazdagabb szigettől illetve a szegényebb szigetnek meg megfelelőlően kéne befektetni. Persze az emberi kapzsiság mindent felül ír.
@ferenckiss46962 жыл бұрын
Kedves Csenge! Nagyon érdekelne ennek a videónak a második része is. Esetleg elérhető már valahol? Vagy még dolgozol rajta? Köszi a válasz előre is. Gratulálok a videókhoz! Hiánypótló és érthető :)
@DornerCsenge2 жыл бұрын
Már dolgozom rajta!😊
@ohlk78 Жыл бұрын
@@DornerCsenge mikorra várható a folytatás, kedves Csenge?
@peterjanak6932 жыл бұрын
Köszönöm!...🙂
@zolcsika732 жыл бұрын
Azt hiszem szerelmes lettem.
@GodCreatedMan2 жыл бұрын
Nagyon jó videó! Köszi szépen! A tartalmi rész mellett azonban felhívnám a figyelmet, hogy milyen szépen valósítottad meg a grafikai részét is a videónak!
@MrVugynok2 жыл бұрын
Mikor jön a második rész?
@jartinben2 жыл бұрын
Szimplán imádlak!
@attila1862 жыл бұрын
Aranyos lány. Amit tanítottak neki, az viszont hülyeség: ha a banktól arra is hitelt vesz fel a szegényebb sziget, hogy fizetni tudja a hiteleit, akkor a bank attól kezdve egyre rosszabb helyzetbe kerül, amit a könyvelésében láthat is, csak azért folytatja, mert pilótajátékot űz, mert tudja, hogy majd az állam kifizeti a veszteségét, ha csőd lenne. A hitel tehát csapda, főleg, ha kamatot is kell fizetni. És ne felejtsük: a rohadék banknak nincs is annyi pénze, mint amennyit kihelyez, elég neki kb 10%, mert a törvény ezt lehetővé teszi számára. Ezt kell eltörölni, azaz ahogy mi magánemberek is, csak annyit tudjon hitelbe adni, amennyi pénzzel ténylegesen rendelkezik. A helyes eljárás: addig nyújtózz, amíg a takaród ér. Nem kell ide közgazdaságtan, csak józan paraszti ész!
@csabatari19242 жыл бұрын
Adom👍
@alakeli2 жыл бұрын
Hát ez nagyon jó volt, köszönöm.
@viktor-dy9tr2 жыл бұрын
Azt nem értem, hogy van ez az automatikus kiigazodás Magyarország esetében. gyúcsány alatt 270 volt az euró, orbán alatt 390, tehát a külföldiek most jól bevásárolnak magyar olivából és sutty, helyreáll az egyensúly...
@tothattilazoltan192 жыл бұрын
9:30-ig hallgattam, és sajnos nekem egész más a véleményem a mondanivaló logikájáról, mint amit olvasok a hozzászólásokban. Szerintem óriási tévedés az euro-zóna válsága kifejezés. Az első 9 és fél perc a hitelezésről és export-import anomáliákról szól, nem az euro válságáról. A video a címében és szövegében is azt sulykolja, mintha az euro lenne válságban, miközben a túlzott hitelezés válságát mutatja be. A túlzott hitelezés válságba sodródása pedig teljesen független attól, hogy a szereplők milyen devizát használnak. A példában az van, hogy a kisebb sziget kevesebb terméket ad el a nagyobb számára, mert az ő terméke nem annyira vonzó a nagyobb sziget számára, mint amennyire vonzó a nagyobb sziget terméke a kisebb sziget számára. A példa azt is bemutatja, hogy amennyiben az export hosszú távon kisebb értékű mint az import, akkor a kisebb szigeten csökkennek az árak és a bérek. Ez igaz, de ennek sincs semmi köze ahhoz, hogy ugyanaz-e a használt deviza a kis és nagy sziget között. Egyszerűen arról van szó, hogy aki kevesebbet termel és kevesebbet ad el, annak kevesebb lesz a jövedelme. Pont. És teljesen mindegy, hogy ezt milyen pénznemben számoljuk. Persze ott, ahol a közös van, ott könnyebben mérhető, hiszen nem kell átszámolni a helyi devizát a közösre. Magyarul az, hogy forintban nem csökken a fizetésünk, még nem jelenti azt, hogy "ugyanannyit" is keresünk, ha euro-ban vagy dollárban mérjük. A lényeg csupán az, hogy mennyi drágán eladható terméket termelünk. Az sem jó, ha nem elég hatékonyan termeljük meg a magas hozzáadott értékű és keresett árut, és az sem, ha a leghatékonyabban termelünk alacsony hozzáadott értékű árut. Ukrajnában pl. hiába termelnek óriási mennyiségben búzát, kukoricát meg ipari alapanyagokat - ha az ebben dolgozók nagy többsége betanított munkás -, nem lesz magas a hozzáadott értéke, így szegény marad az ország. Nem véletlen, hogy az egy főre eső ukrán GDP alig az ötöde a - szintén nem túl magas - magyarénak. Ezért nem megoldás a példában a kis országnak gépesíteni az olivát és még olcsóbban eladni. Sokkal gazdaságosabb volna még jobb minőségű olivát termelni és drágábban kínálni. Az élelmiszertermelés gépesítése csak a "földesurakat" teszi gazdaggá, a földművelőket elszegényíti. Magas hozzáadott értékű és magas termelékenységű tevékenységgel lehet gazdaggá tenni egész nemzeteket. Mindkettő alapja a tanulás és a gyakorlás, meg a piaci versenyben edződött vállalkozók.
@dongo02232 жыл бұрын
10:30-tól van szó arról, hogy mi a szerepe a devizának. Ha egységes a deviza a két sziget között, akkor eggyel kevesebb eszköz van arra, hogy stabilizálja a nemzeti bank a gazdaságot azontúl, hogy van egy automatikus kiigazító mechanizmusa is a devizakereskedelemnek. Viszont ez kétélű fegyver (lsd. MNB és a spekulánsok harca az elmúlt hónapokban vagy a hiperinfláció veszélye). Az import/export mérleg meg úgy jött képbe, hogy úgy néz ki ez sodorta bajba a videóban elhangzó országokat. Önmagában az sem elegendő, hogy nagy az egy fő által előállított érték. Hiába dolgozik rengeteg mérnök Magyarországon, hiszen ezeknek a vállalatoknak a nagy része nem itt realizálja a profitot. A NER-nek lett volna egy ilyen célja is, hogy kitermelje ezeket a versenyképes nagyvállalatokat az ország, de egyelőre ez még nem annyira látszik beindulni. A 0-ról meg nagyon kevés vállalkozásnak van esélye nemzetközi piacon nagy szereplővé válni. Többnyire tech cégek képesek ilyen mutatványra (akinek sikerült az is inkább elvitte innen), de ehhez sem elegendő a puszta akarat, kell a piacképes ötlet és még egy halom más képesség az életben maradáshoz.
@veleares2 жыл бұрын
Így jár az aki nem nézi végig a teljes videót és már okoskodik...
@tamasodor2 жыл бұрын
Talán végig kellett volna nézni…..
@peterszabo38972 жыл бұрын
Csenge, nekem egy problemam van, olyan a hangszined, hogy barmit mondasz, nem tudok odafigyelni. 😀 Ezt rohoges nelkul nem lehet kibirni. Arra hasonlitom, mint a furdoruhas meteorologusno a brazil hiradokban.
@belaczako11022 жыл бұрын
Hi. Màr nagyon vàrjuk a màsodik rèszt is. Professzionális mint mindig. Te ezt nagyon àtlàtod.
@guriburi20012 жыл бұрын
mert a forint az nagyon durván erősödik , nem?
@agostoncser32052 жыл бұрын
Elég sok Yt-csatornát követek rendszeresen, de eddig egyet se támogattam anyagilag. Most komolyan elgondolkodtam rajta, hogy változtatok a szokásomon!
@istvanzorn34692 жыл бұрын
én nem tudom, de a forint sokkal nagyobb válságban van, mint az euro... ezt a tőzsdei indexek is alátámasztják...
@gaborl68372 жыл бұрын
azért van nagyobb válságban a forint, mint az euró, mert magyarországot sokkal súlyosabban érinti az elöregedés, mint a nyugat-európai államokat. hiányzik a képletből a biológiai kamat, a gyerek.
@vsandorzsolt2 жыл бұрын
Nagyon jók a videói, azért úgy érzem hiányzik belőle a szellemi megközelítése a dolgoknak. Ezeknek a pénzügyi folyamatoknak emberi sorsok vannak a hátterében. Gondoljunk bele, hány család ment tönkre, lettek emberek öngyilkosok. Lehetne egy olyan videó is ami megvizsgalja mennyire jó ez a pénzügyi rendszer. A példából hianyzik az emberi természet (a fejlettebb ország lakói nem biztos hogy a kiegyensúlyozott kereskedelemre törekednek) sajátosságai.
@zoltanvarga61212 жыл бұрын
Ahogy minden ember alkotta rendszernek, a pénzügyi rendszernek is vannak hibái, de a mostaninál jobbat egyelőre nem tudunk. Apróságokon persze lehet változtatni, de alapjaiban szerintem nem nagyon lesz átrendeződés. Amivel javítani lehetne a helyzeten, az pl az oktatás, hogy sokkal tudatosabbak legyenek az emberek a pénzügyek terén és ne ugorjanak bele felelőtlen dolgokba. A kiegyensúlyozott kereskedelmet illetően pedig igazad van: elvégre mi sem adjuk vissza azon országoknak a pénzt, akivel szemben kereskedelmi többletünk van. Meg igazából olyan szempontból sem lenne az jó, hogy az csak innovációt fogná vissza: minek költsön egy cég K+f+i-re, ha utána a megkeresett pénz elvonják tőle?
@LaaszloKiss2 жыл бұрын
Rengeteget tanultam most is, és alig várom a Magyarország vs. Euro epizódot is. És végre támogatlak is - ezt már régóta szerettem volna, mert ennyire színvonalas ismeretterjesztésért nagyon szívesen fizetek is ;-)
@vikikanyo61792 жыл бұрын
Nagyon logikusan felépített volt ez a videó! Köszönöm, sokat segített a megértésben.😊
@robertnagy69222 жыл бұрын
Most már másképp nézek az olíva bogyóra a boltban.
@qdiace802 жыл бұрын
29:02 "A következő részben már Magyarországon lesz a fókusz." Csak lenne már köv. rész...
@rycsi19762 жыл бұрын
szia, sokat tanultam ebből a témából, köszönöm! Sok sikert, jó úton haladsz.
@Gergoool Жыл бұрын
Szia Csenge, nagyon várom a 2. részt, számíthatunk még rá valamikor?
@tamasszabo91082 жыл бұрын
Mondjuk az is jó lenne, ha Németország és egyéb centrumországok nem a perifériából akarnának megélni. Nem véletlen az, hogy a periféria nem termel annyit. Ez nem a természet rendje szerint van így, hanem meg van tervezve, úgy hívják kapitalizmus. Csak úgy tudsz javakat felhalmozni, ha máshonnan elhordod.
@_Tinky_2 жыл бұрын
Jó de ha a gondolatmenetedből indulok ki, akkor most Németország és a centrumországok a hibások, hogy olyat termelnek olyan áron amire a perifériában igény van?
@tamasszabo91082 жыл бұрын
@@_Tinky_ nem, de azért a centrumországok hibásak, hogy a periféria alig termel valamit. A periféria azért van tartva, hogy felvásárolja a magorszagok termékeit. A magorszagoknak nem érdeke a periféria termelővé válása, sőt emlékezzünk arra mi történt az európai unióba való belépéskor. A baromfitermelok tonkrementek, az unió pénzt adott a gyümölcsfák kivagasaert stb. Miért? Mert ezeket megtermeltek ők számunkra, azért vettek be hogy megvegyük a szemetüket. Vegyük észre a függőségi viszonyokat, ha ezt nem tesszük meg, mégis mit várunk? Először fel kell ismernünk a helyzetünket, hogy azon valtoztatni tudjunk.
@KultAnarchist2 жыл бұрын
Mondjuk az eu-s pénzekből az innovációt kellett volna támogatnunk, a produktivitásunkat javítanunk, nem pedig húszcentis kilátókat építgetni.
@lenanogradi7285 Жыл бұрын
Köszönöm a videót!❤ Azt szeretném kérdezni, hogy mi értelme van a leértékelésnek, miért csinálják ezt az országok? Hogyan történik a mesterséges leértékelés? A leértékeléstől előbb-utóbb úgyis nőni fognak az árak és majd növelni kell a béreket is. Ugyanott fogunk tartani, ahol elkezdtük csak rosszabb valutával. Annyit tudok csak, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos.
@HooliganHun2 жыл бұрын
Nézzük a másik oldalt, így olcsó pénzért hozzá juthatott sok görög állami céghez sok nyugati gazdag cég.
@msujy2 жыл бұрын
Montenegró egyoldalúan vette át az eurót, milyen hatással van ez az EU-ra?
@secondencounter69272 жыл бұрын
Annyira válságban van az eurozóna, hogy amikor gyengül az euro is erősebb lesz mint a forint. A forint hol van? A birka faxán. Instabilabb mint a kriptó.
@secretsimon18972 жыл бұрын
Én se kommentelek soha és én is megkockáztatok most egyet. A munka dícséretes, ugyanakkor kritikával illetném. Ha egy 10es skálán 1-esnek tekintjük az iskolákban tanított népmesét, és 10es-nek a Drábik-féle elméletet, akkor attól tartok az igazság valahol 8-as körül lehet. A videóid meg 3-4. A vektor iránya megfelelő, még a nagyságán érdemes volna növelni. A valódi történések megértése nem lehetséges anélkül, hogy határozottan kimondanánk, hogy a hitelezők sose mehettek tönkre, valójában nem kockáztattak. Ha a görögök nem tudnak fizetni, akkor adnak gyárakat sőt komplett iparágakat, szigeteket, stb. Ahogyan ez is történt, történik. Mindig, mindenhol. Amikor a hitelezőket felelőtlennek tituláljuk, akkor a népmesét erősítjük. Az a részlet, hogy a görögök az Euró-zónához való csatlakozás miatt nem tudtak saját pénzt nyomtatni/inflálni illetve Drachmában hitelt felvenni az EU központi banktól, sztm nem áll meg. A nemzeti központi bankok már egy országban sem tartoznak a kormányzat hatáskörébe, hanem egy "független" hálózatot alkotnak, és a "nemzeti" kifejezés gyakorlatilag egy átverés. Továbbá kétlem, hogy akármelyik hitelező (IMF, EU, stb) drachmában/forintban adna hitelt, kockáztatva a hitel felvevője egy tolvonással lefelezi. Szerintem vállald be amit kell, többet tudsz te mint a tankönyvi anyagot érthetőbben elmondani. :)
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Nem tud semmit. Betanult dolgokat papol es meg azokat sem ertette meg. Föleg egyaltalan nincs ralatasa hogyan függnek össze dolgok.
@zsoltjuhasz56652 жыл бұрын
Kedves Csenge! Kíváncsivá tettél, hogy mit gondolsz a magyar gazdasági politikáról....
@ini742 жыл бұрын
Mikor láthatjuk a folytatást? Már nagyon kíváncsi vagyok rá! :)
@gaborlipcsei5160 Жыл бұрын
Milyen Cuki lány vagy! Tökéletes műsor! Majd nézem a többit is! 🙃
@laszlogazso51772 жыл бұрын
Köszi Csenge a videót, nagyon hasznos volt! :) Úgy érzem, Magyarország lesz a következő negatív példa a költségvetési politikájával. Még rosszabb helyzetben vagyunk, mint 12 éve a világválság után. A tündér mese ( ahogy Matolcsy nevezte a pénzügy politikáját), kezd rémálommá válni és még csak az elején tartunk.
@andrasjanka90042 жыл бұрын
Az osztrák határ mellet már euróban adnak vesznek egymástólaz emberek ezt azt.Ez már intő jel
@szergely242 жыл бұрын
2018-ban be vezethette volna az eurót az Orbán kormány, ha nagyon szerette volna. 5 pontból: 3-nak meg felelt az ország, a másik 2 csak politikai kérdés lett volna. A Fidesznek nem áll érdekébe a közös valutát bevezetni , az eurót.
@zoltankovacs70242 жыл бұрын
Nem, de nem csak sajátos érdek miatt, hanem nemzeti érdek miatt sem. Komplex eléggé.
@DopaminShot2 жыл бұрын
Nem értem... Illetve miért jó ez bárkinek? Mi az hogy felértékelődik? Öntudatra ébredt vagy mi? Ezeket a dolgokat tudatosan lehetne befolyásolni, hiszen mindent az ember talált ki. Egyszerűen nem tudom felfogni hogy ez úgy "magától" történik.
@53Bartas2 жыл бұрын
Miért emlékeztet engem eez gy másik gazdasági szervezetre, amit úgy hívtak, hogy KGST ?
@GNDagatt2 жыл бұрын
Említetted, hogy "Görögország leértékelhette volna a drahmát, vagy nyomtathatott volna..." A szignifikáns pénznyomtatás nem eredményez automatikus érték csökkenést, ha nincs mögötte számottevő fedezet?
@DornerCsenge2 жыл бұрын
De igen, valószínűleg infláció lett volna Görögországban és az árfolyam is gyengült volna. De ez talán a kisebbik rossz lett volna a recesszió és brutál munkanélküliség és elvándorlás helyett.
@krisztianpapp11502 жыл бұрын
Kedves Csenge csinálnál egy videó arról is, hogy miért az írek a leggazdagabb nép az EU-ban?
@andrasadam82562 жыл бұрын
Nagyon érdekes videó, alig várom a következő részt!
@blista22 жыл бұрын
Ez a videó tényleg jó lett, pedig bement a TV2-be, ami súlyos hiba, ha valaki azt szeretné, hogy hosszútávon hitelesnek tekintsék.
@nevemnincsen47942 жыл бұрын
Aki szereti megfizetni a valuta váltók, hasznát az gondolkodik így, m1. Ez csak a külföldi multiknak jó mert ők eur el szamolasuak és úgy tudnak fizetés emelést adni hogy közben elinflálják fű alatt ezért tudtunk össze szerelő üzemmé válni.
@TheLordKROK2 жыл бұрын
nagy kedvencemet Janisz Varufakiszt is betetted a videóba, ennek örülök. A görögök egyébként tényleg lusták, én éltem Cipruson és láttam mi megy ott. Remek videó lett egyébként!
@_Tinky_2 жыл бұрын
Azt láttad, hogy a szieszta és a fieszta fontosabb mint a munka?
@TheLordKROK2 жыл бұрын
@@_Tinky_ Ami azt illeti igen. Meg hogy napi 1,5-2 órát is képtelenek végig dolgozni, a vendégmunkások dolgoznak napi 4-5× annyit mint ők, fele bérért...
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Azert Cipruson mi is motivalna a munkara? Az egy kilatastalan hely. Kb. ugyanaz mind Nyugatberlin a hideg haboru idejen. Vagy Galicia az 1. VH elött.
@TheLordKROK Жыл бұрын
@@anaraluca1181 Miért kilátástalan az a hely? Kérdezem úgy, hogy félévet éltem ott ...
@kistehen272 жыл бұрын
Kiváló videó volt,attól félek,hogy a görög utat járjuk.......:(
@MK-oq3hw2 жыл бұрын
Inkább a török úttól félnék...
@kanapekocs14182 жыл бұрын
Csak simán MINŐSÉG! Köszönjük Csenge hogy tanulhatunk tőled!
@peterpocsaji55092 жыл бұрын
Na ebbe a videóban van munka az biztos. Várom a következő részt
@vodkabodza54132 жыл бұрын
Szia Csenge! Ennek elkészült már a 2. része? Köszi
@DagobertHU2 жыл бұрын
Imádlak! Még, még még. Öröm tanulni Tőled!
@virgo09512 жыл бұрын
Nem is értem, hogy sokan miért szeretnének Forint helyett Eurót, hiszen az válságban van. Ja . . . nem bocs, 1 Euro = 400 Huf ez ám a válság, mi lenne ha nem lenne válságban az Euro?
@Chukyka2 жыл бұрын
2009 ben volt válságban. Görögök miatt. Ma már nincs válságban.
@tomsonus2 жыл бұрын
"Országon belül az emberek általában szolidárisak egymással [...] mert mi mind magyarok vagyunk, összetartozunk." Ez a gondolat a tapasztalatlanságból fakad. Húszas éveimben, fél tucat más országból szerezve barátokat rá kellett jönnöm, hogy sokkal erősebb összetartó erők léteznek ember és ember között, mint a nemzeti identitástudat. Ha eljutsz arra a nyelvi szintre, hogy angolul is ki tudd fejezni magad, egy egészen új, varázslatos világ nyílik meg előtted, telis-tele individuumokkal, tanulságos történetekkel, szokatlan küszködésekkel, országhatárokon átívelő emberséggel. De megfogalmazhatom ezt tudományos oldalról is: ha elfogadod azt, hogy a fejlődés és globalizáció egymást erősítő folyamatok, te is beláthatod, hogy az őskor törzsi közösségei, az ókori városállamok, az újkori nemzetállamok után a jövő az olyan nemzetközi közösségeké, mint az EU. Pusztán azért, mert gyaloglás vagy kocsi helyett repülővel közlekedünk, postagalamb helyett Messengeren üzengetünk, és újság helyett 9gag-et olvasunk. Vagyis nagyobb földrajzi távolságot legyőzve tudunk érték- és érdekközösségeket alkotni.
@buktatamas2 жыл бұрын
Ön viszont nem próbál vagy tud össznépi szinten gondolkozni. A határon belüli magyarok hány százaléka tud épkézláb szinten bármilyen külföldi nyelven? Abban se vagyok biztos, hogy az érték 2 számjegyű. Így nem tudja felváltani az ön által leírt gondolat a valóságot.
@tomsonus2 жыл бұрын
@@buktatamas Szerencsére legalább két számjegyű, azonban sajnálatosan az egyik legalacsonyabb Európában. Viszont óriási különbség van a fiatalabb és idősebb generáció között ezen a téren, így hosszútávon nem kell tartani az elszigetelődéstől, csak a versenyhátránytól.
@robertfoldesi10882 жыл бұрын
Baromság! Semit nem értesz a globalizációból.
@tomsonus2 жыл бұрын
@@robertfoldesi1088 "Konstruktív" kritikádat az elhangozz érvek súlyának megfelelően tekintem megfontolandónak. =)
@jozsefrigo4214 Жыл бұрын
Köszönöm szépen a feltöltést. Szerintem szabad a pálya, aki képes ettől szebbet, jobbat alkotni az fogjon hozzá, mert nagy nézettségre számíthat.
@farkasgr2 жыл бұрын
ahogy mondani szokás, ha felveszel a banktol 1 millio euro kölcsönt és nem tudsz fizetni, bajban vagy. Ha felveszel 1 milliárd EUR kölcsönt és nem tudsz fizetni, akkor a bank van bajban...amire a válasz a pénzügyi szocializmus, hogy mentsük ki a bankot az emberek értékeinek elvételével, vagyis pénz nyomtatassal.
@evanagy2532 жыл бұрын
Minden Bank Privatkezekben van...ès ha Kölcsönt adnak, akkor a Kamatbol gazdagodnak meg.... Elöször a Kamatot fizeted meg, majd az igazi Összeget, amit felvettèl tölük.. Kamat nèlkül, nem adnak Hitelt..., ès ha nem tudod kifizetni, amit kèrtèl tölük, akko eveszik töled amid van...Pl..egy Hàz amit szeretnèl....a Bank ad rà Hypotheket, persze hogy : kamattal, ès belèp a Telekkönyvbe, ahol azt bevezetik...Adosägnak.. Addig, amig nemfizetted ki az Adosägodat, a Bank a Tulajdonos...!! ( mivel a Bank csak ellen biztositàssal ad Kölcsönt, de a Kamat megmarad Neki....( ha nemtudod a vègèn a Bankot kielègiteni, mehetsz az utcära..Nincs Pardon...) ès mèg Eljäràst is inditanak ellened...!!💌...
@farkasgr2 жыл бұрын
@@evanagy253 na igen ellenem ez igy möködik, ezért nem adnak nekem akkora kölcsönt. Viszont amint láthatod államok és nagy vállalatok ellen nem igy megy. Egy csomo cég adossága/kölcsöne nagyobb mint a cég részvényeinek összértéke. Ott valahogy nincs fedezet.
@zoltanvarga61212 жыл бұрын
Semmi kötődésem nincs a bankokhoz, max annyi, hogy az ügyfelük vagyok, de az ilyen hozzászólások láttán meg kell védenem őket: természetesen ők is vétkesek, amikor felelőtlenül hiteleznek, de ugyanúgy vétkesek az átlagemberek is, akik egy-egy hitelfelvétellel teljesen kifeszítik magukat anyagilag, aztán az első döccenőnél bebukik a hitelük.
@farkasgr2 жыл бұрын
@@zoltanvarga6121 Itt nem a bankban vagy az ügyfélben kell keresni a hibat, ök csak azt teszik ami legjobban szolgalja az érdekeiket. Itt akit tényleg lehet hibaztatni az a jegybank, mert szocializmust csinált a pénzügyi rendszerböl. Az, hogy mennyi kölcsönt veszel fel csakis rád és a bankra kell hogy tartozzon. A bank aki elszámolja magat, tul nagy rizikot vállal annak viselnie kellene a következményeit és hagyni kéne hogy becsödöljön. Csakhogy ez nem igy van, mert akkor a jegybank rögtön orrba szájba pénzt nyomat és kisegiti a bankot, elértéktelenitve a pénzt. Szoval ha te felelötlenül veszel fel kölcsönt, azt én is megszivom aki soha nem vett fel kölcsönt.
@BiharyGabor2 жыл бұрын
Jó a videó, nagyon hasznos és tanulságos. De nem egészen úgy, ahogy első pillantásra tűnhet. Az egész gondolatmenet olyan fajta alapfeltevésekre épül, mint hogy "a devizapiac [...] ugyanolyan piac, mint bármilyen más piac" (12:20). Ez az állítás a látszólagos egyszerűsége ellenére se nem egyértelmű, se nem magától értetődő. Ezért az egész logikai építmény agyaglábakon álló kolosszus. Ennek felismerése, tehát hogy a gondolatmenet alapjául szolgáló közgazdasági elméletek elsősorban logikai, matematikai konstrukciók, és hogy az előfeltevéseik szembesítése a valósággal, a tapasztalattal nagyon fontos, nos ez egy nagyon hasznos felismerés, amihez segít közelebb kerülni ez a videó. Az viszont már nem az elmélet előfeltevéseivel, hanem a történelmi tények ismeretének hiányával kapcsolatos probléma, hogy Görögország az eurónak, a közös pénznek köszönhetően jutott olcsó hitelekhez. Egyáltalán nem igaz, hogy Görögország az utolsó néhány évtizedben adósodott volna el. A valóságban Görögország a létrejötte óta (!), tehát közel két évszázada folyamatosan súlyosan el volt adósodva. Ennek a helyzetnek a kialakulása és főleg a folyamatos fennmaradása, illetve fenntartása olyan dolog, aminek az elemzése és megértése nélkül lehetetlen az itt kifejtett elméleti kereteket összeilleszteni a valósággal. Az euró bevezetésének hatása sem érthető meg enélkül.
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Ugy van. Öld az idödet a többi, a videoban elhangzott, marhasag felvilagositasara.
@BiharyGabor Жыл бұрын
@@anaraluca1181 Aha. Te meg "öld az idődet arra", hogy totális baromságokat írogass videók alatti hozzászólásokra :D
@anaraluca1181 Жыл бұрын
@@BiharyGabor az hogy "öld az idödet" meghaladja a szokincsedet? Maskülönben azt irok amit akarok es mikor akarok. Talan kiberelted az itt irasi jogot?
@BiharyGabor Жыл бұрын
@@anaraluca1181 Már hogy "haladná meg a szókincsemet"? 😃 No látod, én is azt írok, amit akarok 😋
@tomsonus2 жыл бұрын
Görögország felelőssége el nem vitatható a számok kozmetikázása, az államadósság elengedése és a túlzott mértékű, fogyasztási célú hitelfelvétel kapcsán, mert végül ez lökte negatív spirálba a gazdaságukat. Saját valuta híján pedig nem tudták az adósságukat elinflálni. De mi a helyzet Szlovákiával, aki éppen akkor vezette be az Eurót? A közös valuta és a jó fundamentumok révén válságálló maradt a gazdasága, nem volt érdemi zsugorodás, sőt, magas növekedéssel jöttek ki a válságból. Nem szembesültek sem magas inflációval, sem a devizaadósság megnövekedésével. Az Euró segíti a befektetéseket, mert kiszámíthatóságot hoz a pénzügyi szektorba. Az Euró bevezetése pénzügyi, gazdasági stabilitást és növekedést okoz egy FELKÉSZÜLT ország számára. A Forinttal való hosszútávú tervezés lényegében egy gazdasági önleleplezés.
@zb1065 Жыл бұрын
Vajon hol a beígért következő rész? Ui. most, 7 hónap után sem találom. Ha mégis megvan valahol, jó lett volna belinkelni a könnyebb elérhetőség végett.
@raytry692 жыл бұрын
25:41 "Mi mind magyarok vagyunk. Összetartozunk." Hát ööö...
@LaszloRobertZsiros2 жыл бұрын
Ettől a videótól virágba borultak az olajfák Borsodban. ☺️
@cryptomii2 жыл бұрын
Zseniális. Köszi szépen Csenge.!!!
@gusztavkis17692 жыл бұрын
Cuki ez a mangalány. Szinte csak vigyorogva lehet nézni a videóit😄 Pontos és érthető! Köszönöm!🌸
@gejzir212 жыл бұрын
Nem lehet csak a közöspénznemre nézni mindent vizsgálni kell mert összefüggésben áll minden mindennel.
@BendeIstvan81122 жыл бұрын
Kedves Csenge! Van arról információd, hogy pl. Románia hogyan tudta úgy "megújítani" a Lei-t, hogy annak értéke egyik napról a másikra megtöbbszöröződött? Ez az ezredforduló körül történt és csak azt láttuk, hogy egyik nap még többazázezer Lei volt a kezünkben, amikor megtankoltuk a személyautónkat odakint, másnaptól 70 Ft körül volt 1 Lei... Hogyan lehetett ekkora "értéket" adni egy addig értéktelen valutának? Hirtelen lett valami fedezete?
@joedon97582 жыл бұрын
úgy hogy mint minden papírfecni ugyanúgy nem ér semmit, csak azt a papírt amire rányomtattak mindenféle színes mintát, ezek is annyit tettek hogy 3 nullát levettek a végéről és kész
@anaraluca1181 Жыл бұрын
@@joedon9758 Négyet vettek le. De varjuk meg hogy mit valaszol a video keszitöje. Azert biztosan elnézed ha ezt a vilagrengetö felvilagositast nem fellabon varom ki.
@buktatamas2 жыл бұрын
Csenge. Az elejét hallva az a gondolatom támadt (bár nem vagyok a pénzügyek terén jártas) hogy a kiáramlást meg akár a beáramlást is az állam miért nem akadályozza meg limittel, egyéb eszközökkel? A gazdasági érdekeket vagy piaci viselkedés elharapózását figyelve valami reciprok jelleggel, hogy a kereskedelmi partner minél nagyobb hozzánk képest, annál jobban visszafogná és hasonló súlycsoporthoz (több helyre elosztva) menne a java a kiáramlásnak. Így a pénzügyi kiszolgáltatottság nem lenne.
@tamasviraszto72922 жыл бұрын
Az valami olyasmi lenne, hogy mondjuk havonta csak 100 autót lehet importálni?
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Mert a gazdasagi folyamatokhoz mindig legalabb ketten kellenek. Mondhat az allam akarmit, ha a partnernek nem tetszik, megy es massal köt üzletet. Ugy meg az ilyen zsenialis terveknek a következményét lattuk, ugy hivtak hogy kommunista tervgazdaság.
@petoradam42732 жыл бұрын
Még a kilencvenes években szélsőjobbosnak csúfolták azokat, akik ilyesmiről beszéltek. A 2000-es években konteósoknak. Gratulálok mind a tartalomhoz, mind a személyiséghez. :)
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Es pont ezt lovagolja most meg ez a kispina. Nem mintha ertene a dolgok menetét, vagy egyaltalan foglakozott volna velük, de most ezek a gondolatmentek lettek menök. 5 evvel korabban ugyanigy fujta volna a balliberalis dumát. Azt sem ertette volna, de akkor avval tudott volna szerepelni a buták elött.
@flexusnexus76072 жыл бұрын
"A hitelek megtérülő befektetések finanszírozása helyett, ingatlan buborékokat gerjesztettek." Még jó, hogy itt ez nem fordulhat elő. 😀
@zoltancsilics78102 жыл бұрын
Ebből a legfontosabb hiényzik az pedig a privatizácíó ami még a kelernémeteknél is lezajlott és a mai napig nincsenek egyszinten a nyugatnémet régíóval. Sajnos nálunk ez a kifosztás brutális volt.
@mr.studiogengszter85292 жыл бұрын
Shout out to Gyurcsány-Apró klán!! 😅😅😂😂
@azrathael38962 жыл бұрын
Önmagában a privatizációval nincs probléma, ha helyesen csinálják. A piacgazdaság hatékonyabb a tervgazdaságnál, ennélfogva az állami tulajdon minimalizálása kívánatos folyamat, persze nem aprópénzért, ahogy Magyarországon végbement.
@zoltancsilics78102 жыл бұрын
@@azrathael3896 üdv, tud mondani pozitív példét ahól az állampolgárok is jól jártak, nem csak a spekulánsok és a nagytőkések.
@gaborl68372 жыл бұрын
a demográfiai hanyatlás a fő probléma, nem a privatizáció. fiataljaink nyugatra áramlanak, egyre rosszabb az aktív/eltartott arány, ez okozza a forint drasztikus gyengülését. a demográfiai hanyatlás hatása nálunk sokkal brutálisabb, mint nyugaton.
@zoltancsilics78102 жыл бұрын
@@gaborl6837 üdv, a privatizációval teljesen tönkretették az infrastuktúrát ami munkanélküliséghez vezetett ami szegénységhez, ez a demográfia egyik oka, az elvándorlásban nagy szerepet tölt be az a propaganda, miszerint nyugaton a kerítés is kolbászból van, az igaz hogy jobb az éltszinvonal de közel sem olyan jó mint amit itthon sokan gondólnak. A privatizáció következménye a sok külföldi multi akik NEM nyugati béreket fizetnek. Az igz hogy munkát adnak de ha magyar tulajdonú bevásárló központok lennének akkor ők adnának munkát és talán magyar termékekkel próbálnák meg feltölteni az üzleteket hogy a magyar gazdaság pörögjön. Érdemes kimenni és körbenézni, sehol egy magyar multi, benzinkút, bank.
@lajoskovacs14542 жыл бұрын
Informatív, egyszerűen elmagyarázva így könnyen érthető a nagyközönség számára, így tovább, várom a folytatást. Köszönjük.
@anaraluca1181 Жыл бұрын
Csak mert valami le van egyszerüsitve, attol meg nem lessz igaz.
@lajoskovacs1454 Жыл бұрын
@@anaraluca1181 Ha valamivel nem értesz egyet az előadásban akkor nyugodtan írd meg szerinted hogy van, ebből is tanulunk.
@johnrambo16602 жыл бұрын
Ha ez a csaj tartotta volna a közgazdaságtant az egyetemen, nem útáltam volna annyira ezt a tárgyat.
@lajos39802 жыл бұрын
Az USA, Anglia és Franciaország ezt úgy oldották meg párszor a történelemben, hogy odamentek a fejletlen szigetre elvittek mindent ami mozdítható és eladták a zsákmányt más országoknak.
@arpadheizer71262 жыл бұрын
Ööööö... Más nem így csinálta, ugye? Mondjuk Japán Koreával? Mindenki harmóniában élt egymással, de akkor jött a gonosz nyugat és kiszipolyozta őket?
@KultAnarchist2 жыл бұрын
Ja, elvitték a sarat meg a kafferbivalyokat? 🤣
@erenyeager19262 жыл бұрын
az importot lehet korlátozni államilag,ha azt látják,hogy többet hoznak be,mint amennyit exportálnak,hogy ezzel megakadájozzák azt,hog ytúl sok pénz menjen külföldre?
@_Tinky_2 жыл бұрын
Ezt hívták régen vámnak amivel szabályozni lehetett a piacot.. De az unió lényege a tőke, a munkaerő és a szolgáltatások szabad áramlása. Persze EU-n kívül ez még mindig létezik, csak nekünk a földrajzi elhelyezkedésünkből adódóan EU a legnagyobb kereskedelmi partnerünk.
@DyraCaptain2 жыл бұрын
Imádom ezt a csatornát! Nagyon informativak a videóid!
@boriszbalkan4 ай бұрын
Szia Csenge! Ígértél egy videót a magya euróról. Az elkészült csak én nem találom, vagy még nem készült el?
@ferenckovacs22672 жыл бұрын
esetleg beszélhetnél a forintzóna válságáról is...
@gyulahorvath28152 жыл бұрын
Az egy nagyon szép gondolat, hogy mindannyian európaiak vagyunk. Csak sajnos ott vannak "fukar országok", ugye... Nem viszem tovább a gondolatot, mert az már politika és messzire vinne. Csak ne keverjük a szakmaiságot ideológiai felhangokkal. Ezt leszámítva köszi szépen, várom a feltöltéseid.