Kiitoksia. Meistäkin on hienoa, että löysit. Toivottavasti pidät jatkossakin.
@user-bh6de3tt8d5 ай бұрын
hieno sarja Suomen historiasta.Kiitos
@TheyTalkSuomi5 ай бұрын
Kiitoksia! Historia on intohimomme!
@joyz2345 Жыл бұрын
Kiitoksia, vasta kävinkin tuon kupeessa. Samalla reissulla kävin vähän vanhemmalla "linnalla", Rapolan linnavuorella Valkeakoskella. Komeat oli näköalat, ja varmasti on varoitustulet näkyneet kauas aikanaan
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Siellä pitääkin poikeata. Oliko helppo päästä perille saakka?
@pekkahuuhtanen Жыл бұрын
Hienoja ja hyvin tiivistettyjä jaksoja. Linnat ovat kiehtovia ja tarkeitä osana maamme historiaa.
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Kiitoksia. Olet aivan oikeassa. Näillä maamme linnoilla on ollut iso merkitys ympäröivään yhteiskuntaan ja sen kehittymiseen historian saatossa .
@juusopollari8858 Жыл бұрын
Paikkakuntalaisena oli mielenkiintoista saada vihdoin erinomainen tiivistys kaupungin ja linnan historiasta, kiitos!
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Aivan mahtavaa jos saimme paketoitua tämän kiinnostavaan pakettiin. Terveisiä Hämeenlinnaan.
@danielmalinen63379 ай бұрын
Mielenkiintoisin tarina, jonka olen kuullut Hämeenlinsta koskee linnan kierroksilla kerrottua legendaa, jonka mukaan sillä ainoalla kerralla kun piiritetty linna olisi vuonna 1808 kerrankin joutunut kunnon taisteluun, niin linnan väki päätti kylmästi heittää kaikki linnan tykit Vanajaveden vesiin ja antautua. Suomen historiaa käsittelleen pikkujättiläinen -kirjan mukaan (mikäli nyt muistin kirjan oikein) järvestä ei kuitenkaan olisi löydetty tykkejä, joten tarinan todenperäisyyttä on jossain vaiheessa epäilty. Toisaalta linnan omilla Facebook sivuilla sanotaan päinvastaista eli tykkejä ja kuulia olisi ongittu vedestä 1830-luvulla ja sitä perua on linnassa näytteillä olevat GIII 1778 tykit, joten kyseessä saattaa ykirjan tekijän oma skeptinen mielipide asiasta.
@blacksmith88 Жыл бұрын
Se on tosiaan huikea tieto, että täällä oli linnoja pakanuuden aikaan. Tiukassa otteessa on kaikki tieto niihin liittyen. Toki ympäri Euroopan tärkeitä vuosilukuja omitaan, selitellään tai sensuroidaan.
@maurisiippainen83210 ай бұрын
Olavin linna ,ei löydy juttu siitä.
@Kippari77711 ай бұрын
Linnan kuninkaansalissa järjestettiin ainakin vuonna 1980 vieressä sijainneen reservin aliupseerikoulun kurssijuhla. Olin tuolloin oppilaskunnan toiminnassa mukana ja hoidin käytännön asiat.
@TheyTalkSuomi11 ай бұрын
Oli upea paikka kurssijuhlalle. On tietysti myös arvokas tilaisuus.
@user-zd7yw6qs7o5 ай бұрын
Hämeenlinnan naisvangit 1918 olisi kiinnostava aihe.
@juontaja-jari10 ай бұрын
Mun iskä kävi 1980-luvulla armeijan, Hämeen Linnan kasarmilla. Jääkäritykistörykmentti sijaitsi silloin siellä. Ja jokunen vuosi sitten käytiin museo militariassa. Hän muisti viellä rakennuksen ja ikkunan.
@karijkoskinen76363 ай бұрын
Juu tykiistö oli siellä, nyt kaikki on Hattulan Parolassa. Kasarmitilat olivat erillään linnan alueesta. Turuntiellä ovat linnan kassut. Sekin on näyttävä rakennuskokonaisuus.
@jannelandia Жыл бұрын
Hämeen linnassa on juuri tänä kesänä menossa nimenomaan naisvankila-aikaan keskittyvät kierrokset. Vahva suositus jos vielä ovat
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Hyvä vinkki!
@Miko19691 Жыл бұрын
Hyvä jakso jälleen. Kiitos. Tuttu linna, mistä saatiin uutta tietoa.
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Kiitos ja kumarrus. Mahtavaa jos pystyimme avaamaan tutun linnan tuntemattomampia puolia.
@joninorth3585 Жыл бұрын
olipa hyvä, tää tuli kyl yllärinä et säästy taisteluilta
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Linna seisoi historian halki pääosin sisämaassa, kaukana rajaseuduista ja säästyi Kajaanin linnnan karulta kohtalolta.
@tomi_921211 ай бұрын
Olin intissä 2012 kesällä, kun Viestimuseo Riihimäeltä yhtistyi tähän samaan sotamuseoon kuljetin museoaineistoa Mänttä-Vilppulaan varastolle sekä uuden museon tiloihin Hämeenlinaan.
@TheyTalkSuomi11 ай бұрын
Militaria tosiaan vaalii entisen Viestimuseon perinteitä.
@juontaja-jari10 ай бұрын
@@TheyTalkSuomi Museo Militaria vaalii Viesti, pioneeri ja tykistö aselajeja
@TheNismo77710 ай бұрын
Itselle oma sukututkimus on paljastanut paljon yllättäviä asioita menneisyydestä aina 1600 luvulle asti. En halua paukutella henkseleitä, mutta suvulta löytyy sukuvaakuna, joten kyseessä ei varmasti ole ihan vaatimaton suku. Merkittäviin asioihin voidaan luokitella esim kaupungin nimeltä Valkeakoski, sen alkutaival ja kehitys jossa mukana suku on ollut nyt 100 vuotta aktiivisesti. Miten tämä liittyy kyseiseen linnaan.. sukulaiseni (yksi tai useampi) on ollut osana hämeenlinnan taivalta 1600-1890 välisenä aikana joissain määrin.
@ISITT8 Жыл бұрын
Hieno esitys... 👍👍👍
@TheyTalkSuomi Жыл бұрын
Kiitoksia, hienoa kun katsoit.
@GustaV11910 ай бұрын
Suomessa on myös paljon muitakin Linnoja josta ei tiedetä, koska ne ovat tuhoutuneet:)
@Bruuba11 ай бұрын
Onhan toi nätti pytinki tuossa naapurissa 😊
@merjavesterbacka7504 Жыл бұрын
Pikku vinkki: Ruotsin kielessä G äännetään g:nä, kun sitä seuraa vokaalit a, o, u tai å. G äännetään j:nä, kun sitä seuraa vokaalit e, i, y, ä tai ö. Birgerjaarli lausutaan siis Birjer. Tämä särähti vaasalaisen korvaan jo kun olimme opastetulla kierroksella linnassa. Vaasassa turistit etsivät "Jeerbyyn" kaupunginosaa ja löytävät vain Gerbyyseen johtavia viittoja.
@mattiuutela42510 ай бұрын
HÄMEENLINNA
@Tuomo79R5 ай бұрын
Keitä oli vankittuna siellä 1939 - 1944, naisia. Oliko siellä Hertta Kuusinenkin?
@TheyTalkSuomi5 ай бұрын
Oli siellä Hertta Kuusinenkin ja kommunisteja sekä vakoojia.