Рет қаралды 1,347
Plaši apspriesta tēma ir ostas. Kas šobrīd notiek Ventspils ostā, un kā vērtējat šī brīža ostas pārvaldību?
- Latvijas valdība četrus gadus ir mērķtiecīgi strādājusi, lai Latvijā izskaustu tā saucamo tranzītbiznesu un līdz ar to arī ostas. Jāsaka, šos negatīvos uzdevumus viņi pilda labi. Sagrāva kreditēšanas sistēmu - viss kārtībā. Sagrāva banku sistēmu, kas bija orientēta uz klientu, naudas resursu piesaisti, - arī tas viņiem izdevās. Tagad viņi ir sagrāvuši lielā mērā visu tranzīta sistēmu. Latvijai tā ir specializācija starptautiskajā darba dalīšanā. Līdz ar to ostas - Rīgas, Ventspils - ir lielas cietējas, tāpat kā Latvijas dzelzceļš. Domāju, ka tuvu ir tas laiks, kad ekskursantiem rādīs: kādreiz te bija tāds terminālis, tur - tāds, tur - kuģu piestātne. Tagad jau lielā mērā tā ir vēsture.
Valdība to dara absolūti mērķtiecīgi. Minēšu jums vienu elementāru piemēru - mangāna rūda. Vai, vai, vai, Latvijā to pārkrauj, kādas šausmas, to izmanto metāla ražošanā, metālu izmanto ieročiem, līdz ar to mēs palīdzam Krievijai karā! Tagad paskatāmies no cita skatu leņķa. Mangāna rūdu iegūst kur? Tā nāk no Āfrikas. Ko dara Latvija? Pārkrauj šo rūdu ostā - iekrauj vagonos un ved uz austrumiem. Tagad Latvija to vairs nedara. Latvija ar to pelnīja apmēram 30 miljonus eiro. Ogles transportēja uz Ventspili, un pēc tam šajos vagonos krāva mangāna rūdu, līdz ar to tas bija ekonomiski ļoti loģiski un pareizi. Latvija to vairs nedara - 30 miljonus Latvijai nevajag! Līdz ar to nav darba ostās, nav darba dzelzceļam. Kur to kravu pārkraus, kas pelnīs? Krievijas termināļos. Rūda, kas nāk no Āfrikas, tāpat nonāks Krievijā. Tikai starpība ir tāda, ka līdz tam pelnīja Latvija, bet pēc tam 30 miljonus pelnīs Krievija. Vai Krievija paliks nabadzīgāka vai bagātāka? Bagātāka. Pateicoties kam? Tam, ka Latvija atteicās no naudas. Bagāts dara, kā grib.
Diemžēl šī Latvijas valdības kopā ar stratēģiskajiem partneriem iniciētā tranzītbiznesa krīze vai tā likvidācija skar un skars tūkstošiem Latvijas ģimeņu, kurām valsts nevarēs piedāvāt jaunu darbu, ar ko aizvietot zaudēto.
Intervija notika 2024. gada 30. maijā.