Рет қаралды 6,432
Composer music:BrunuhVille
Na místě dnešního rozlehlého hradu Švihova postavil patrně Vilém ze Švihova, připomínaný poprvé v r. 1342, v první polovině 14. století tvrz. Při ní (nedaleko původní vsi) vzniklo v téže době městečko Švihov, které se mělo stát hospodářským centrem švihovského statku a mělo svému zakladateli a jeho potomkům poskytovat významné příjmy. Ovšem tento plán se v plné šíři nepodařilo uskutečnit, neboť městečko silně trpělo konkurencí nedalekého královského města Klatov.
V druhé polovině 14. století byl držitelem švihovského statku s tvrzí Břeněk Švihovský z Rýzmberka, který se v r. 1394 připomíná jako člen odbojné panské jednoty, jež se postavila proti králi Václavu IV. R. 1396 se Břeněk stal dvorským sudím a později se znovu přiklonil k Václavu IV. Břeněk žil ještě r. 1407, kdy daroval roční plat dominikánskému klášteru v Klatovech. Břeňka vystřídal v držení švihovského statku Vilém Švihovský z Rýzmberka, který byl katolík a účastnil se bojů proti husitům. Tento stoupenec plzeňského landfrídu byl nebezpečným sousedem města Klatov, které stálo na straně podobojí. Proto na počátku r. 1425 táborská a sirotčí vojska oblehla švihovskou tvrz. Před Švihovem se shromáždilo na 8000 pěších a přes 1000 jízdních vojáků, vedených hejtmanem Janem Hvězdou z Vícemilic, řečeným Bzdinka. Po 15 dnech se posádka o 130 mužích vzdala a tvrz i s městečkem zůstaly v moci táborů pod ochranou města Klatov. O výhodném položení švihovské vodní tvrze svědčí skutečnost, že se ji podařilo dobýt, až když byly prokopány příkopy a voda vypuštěna.
Vilém Švihovský zůstal však i nadále na straně katolíků a v l. 1423-1436 byl považován za jejich vůdce v Plzeňském kraji. R. 1427 jej v Tachově husité zajali, ale podařilo se mu uprchnout. R. 1433 bránil Plzeň proti vojskům Prokopa Holého. Když se v Čechách ujal vlády král Zikmund, dostal Vilém v r. 1436 svůj švihovský statek zpět.
Jediný Vilémův syn, Půta Švihovský, připomínaný poprvé r. 1472 jako pán na Švihově, zastával významný a výnosný úřad nejvyššího sudího Království českého a r. 1473 získal od krále Vladislava II. právo ke stavbě několika hradů na svých panstvích. Tohoto práva využil již r. 1480, kdy dal novou švihovskou tvrz zbořit a na jejím místě začal stavět rozsáhlý a pevný hrad. V době stavby Švihova, k níž přibylo r. 1490 ještě budování druhého významného hradu, Rábí, se však octl Půta ve značných finančních potížích, přestože kromě výnosného úřadu a švihovského panství s 13 vesnicemi mu patřilo ještě přeštické panství s městem Přešticemi a 10 vesnicemi, panství Rábí, Horažďovice, Prácheň a Roudnice, dále bohaté město Kašperské Hory s právem dobývat drahé kovy a další pozemkový majetek. Pokles hodnoty poddanských platů proto vyrovnával nejenom jejich zvyšováním, ale zejména zaváděním nových robot. Ve snaze získat nové příjmy povýšil městečko Švihov na město a poskytl mu řadu práv, a to nejen hospodářských, ale dal mu i právo hradeb. Půta zemřel náhle r. 1504, což utlačovaní poddaní, kteří svého pána nenáviděli, spojili se zásahem pekelné moci.
V l. 1480-1504, tedy ještě za Půtova života, bylo na Švihově postaveno severní křídlo vnitřního hradu. Byl to dvoupatrový palác, původně s dřevěnými stropy, které byly záhy po dokončení stavby nahrazeny klenbami. V patře zůstal prostor nerozdělen a tvořil rozlehlý sál. Dále byl stavěn jižní palác, jehož původně rovné stropy byly ještě během stavby nahrazeny klenbou, bezpochyby podle návrhů tehdejšího stavitele Pražského hradu Benedikta Rietha (Rejta). Na rozdíl od severního paláce byl prostor jižního paláce rozdělen na tři místnosti v přízemí a na dvě v prvním patře. Současně se stavbou obou paláců byla stavěna i hradní kaple s hvězdicovou klenbou, reprezentativní pětipatrová vstupní věž, předsunutá do hradního příkopu, a konečně bylo kolem vnitřního hradu vybudováno i opevnění: bašta pod kaplí a dále bašty Zlatá, Červená, Bílá a Zelená. Od obytné části hradu bylo opevnění odděleno úzkým parkánem, zcela podle současných požadavků, kladených na tehdejší fortifikační stavby. To také dokazuje, že autor celého projektu, jímž byl nepochybně Benedikt Rieth, byl seznámen se současným světovým vývojem v opevňovací technice.
Ještě za Půty Švihovského začala také stavba vnějšího opevňovacího pásu a městských hradeb okolo přilehlého podhradí, dnešního Dolního města.