Szent Laszlo genetika: kzbin.info/www/bejne/iKu8pIyfjs6Cf6s
@miklosbalatinecz685126 күн бұрын
Tetszett.
@taki326 күн бұрын
Nógrád Solnograd Csongrád ezek bolgaroktol örökölt várak.Milyen bolgár forrásokban említik ezeket a varakat?Arnulf kelet római uralkodó állítólag kérte a bolgarokat ne szállítsanak sót Solnogradon keresztül Szvatoplutnak!
@peteropre352428 күн бұрын
Jó hagyjuk az egészet akkor ezek szerint mi fingugarok vagyunk😂😂😂
@nice00513 күн бұрын
Igen, azok vagyunk, mindig is azok voltunk. De azért egy kicsit a hun-pártiaknak is igazuk van, szóval a kecske is jóllakik és a káposzta is megmarad :-) Sőt, nem csak hunok vagyunk, hanem még szkíták/szittyák is! De én azért a finnugorokkal tudok a legjobban azonosulni, főleg hogy már a korai bronzkorban ilyen fejlett fémművesek voltak.
@TheDixtroyАй бұрын
Logikailag van ám ezzel a nagy finnugor diadallal egy kis baj. Tudjuk, hogy törzsszövetségben voltak, a törzsek nem feletétlenül genetikai testvérek(36:20 vidáman csatangolnak a szarmaták között), és azt is, hogy a honfoglalók törzsenként telepedtek le. A legtöbb minta Szeged környéki (2:35) és alföldi, attól, hogy ezek az emberek nagy százalékban manysi ősökkel rendelkeznek és kvázi finnugorok még egyáltlán nem következik, hogy finnugorok lennnénk, hiszen a honfoglalók egy minimum kétszer (régészeti leletek szerint inkább ötször) nagyobb (39:40) népességbe olvadtak bele.
@childabductioninitaly8946Ай бұрын
40:35-nél Álj! "A hunokat török nyelvűnek tartom, tehát az első török jövevény szavakat nyugodtan lehet a hunoktól próbálkozni, származtatni!" - Kicsit nehezen értem. A Hunok idősebbek mint a Türkök. Akkor nem logikus, hogy a Hunok hun nyelvet beszéltek és ha a Türkök tőlük származtatják magukat akkor a türk nyelv is a hunból származik? Így a hunok nem lehettek "török" nyelvűek, de még Türk nyelvűek sem hanem a türkök lehettek hun nyelvűek és e logika mentén "az első török jövevény szavak" gyakorlatilag első hun jövevény szavak. Nem?
@philipesz7105Ай бұрын
Teljesen igazad van.A bácsi mint genetikus ha nyelvi vonallal is akar foglalkozni h. rálátása legyen időben térben az összevetéseivel jobban bele kellene feküdnie abba.A nyelvi kutatások teljesen mást hoznak össze ezekre az időkre.Nagyon nem csodálkozom mert sok volt a "feltételezem" az "úgy gondoljuk".Ez nem bizonyosság.Az akkori történet írók leírásai viszont keresztbe ellenőrizhetők.Amit sokan megtettek már és nem egészen ez jött ki.
@nice00513 күн бұрын
A török itt egy tágabb fogalmat jelöl, egy egész nyelvcsaládot. Ebből egy a hun.
@childabductioninitaly8946Ай бұрын
Legalább megtudtam, hogy ugor nyelvet beszélek. Mert ugye a magyar is a proto-ugor nyelvből fejlődött ki Török Tibor szerint. Akkor bizony a Proto-ugor nyelv folytatása csak az ugor nyelv lehet és mi ugorok vagyunk. Nem értem akkor miért kell magyarnak nevezni magunkat és a többi ugor népet is Hantinak meg Manysinak meg Szamojédnak stb. Ha ők is ugorul beszélnek akkor miért ne lehetnének ugorok? Most már csak azt szeretném tudni, hogy kik azok a magyarok és mi közünk van hozzájuk!
@pukcsirАй бұрын
Tehetség , szerénység, természetesség …………
@viktorjuhasz74642 ай бұрын
Állatira irigyelem ezt az embert!
@szalard2 ай бұрын
Azt lenne érdemes kikutatni, hogy a honfoglalás utáni Kárpát medence lakosságának hány százaléka volt a betelepedő hét törzs tagja, hány volt az azelőtt már itt élő avar utód elem és hány a szláv, frank, stb., indoeurópai nyelvű ember? Engem nagyon érdekelne, hogy a honfoglalóknak mekkora volt az arányuk az akkori népességben? Mert gyanítom, hogy nagyon kevés, ahogyan a mai magyarság genetikai összetételéből gyakorlatilag hiányzanak a honfoglalók génjei. És ez azt mutatja, hogy a honfoglalás előtt a Kárpát Medencében már magyarul beszéltek. Másképp a magyarok úgy jártak volna, mint a bolgár törökök, varég ruszok, germán frankok, osztrogótok, vizigótok, longobardok. Vagyis a nyelvük és kultúrájuk teljesen eltűnt volna. Tehát az avarok, vagy legalább többségük magyarul beszélt. Az a réteg, amely a magyar nyelvet beszélte, valószínűleg az avarok fehér hun összetevője volt.
@RadnaiFerenc3 ай бұрын
Kár ,hogy nem látszanak a térképek abszolute....
@gilgames45393 ай бұрын
Egy temetőről volt szó, ami rendben van, de a címben szereplő kérdésre mi a válasz?
@miklosbalatinecz685126 күн бұрын
Erre a kérdésre senki nem akar őszinte választ adni mert úgy gondolják előnytelen volna, ezért folyamatos a félremagyarázás. A probléma ott van, hogy nem ismerik a szlávokat és sok mindent nem véletlenül, rosszul értelmeznek. Nekünk majd az lesz az elfogadott ha mások mondják meg a tutit.
@gilgames45393 ай бұрын
És amikor ennyi ember integrált ennyi embert, csak meg kellett értsék valahogy egymást...
@gilgames45393 ай бұрын
A kisebbségben lévő honfoglalók integrálták a többségi helyben lakókat, vagy inkább fordítva, a honfoglalók olvadtak bele a többségi helyben lakókba? Inkább a "fordítva"!
@alexanderfocht644319 күн бұрын
Sose tud 15-20% ientegralni ! Felteve ha nem területfoglaló és kötelezően szaporodó muszliok!
@laszlohorvath86843 ай бұрын
Én inkább László Gyulának hiszek,bár vannak hasonlóságok, kicsit eltorzítva.
@tiborjarfas29265 ай бұрын
Kalandozó) ragadvány már unalmas eleinkre ! Sajnos szinte gyönyörrel ,sorozatosan említi az előadó , ! Toposz . Nyugati krónikák alapján , jó hogy nem voltak angyalseregek , mert nem arra kérték fel az acsarkodó nyugati grófságok , a Magyar hadakat , hogy jópofizzanak alkalom adtán ! Ma is hemzsegnek , a jópofizós hadak ,( kalandozás) céljaiból ! Lásd azt mint aranytartalékok elkobzása , erőforrások és egyéb ásványi kincsek kifosztásai céljából ! Ha a mi , eleink ezekre a célokra összpontosítottak volna kizárólag , akkor a mai angol , spanyol ,francia és egyéb országok a fasorban sem volnának hozzánk képest a gyarmatosításokban !
@janosnagy13076 ай бұрын
Hát hova lettek volna az avarok? Egy krónikánk sem beszél róluk, viszont a régészek már több, mint 60'000 avar sírt tártak fel, és léteznek olyan ismert temetőik, amiknek csak a töredékét tárták fel, főleg azért, mert várhatóan semmit mondó - érdekes leleteket nem tartalmazó - "falusi" temetkezések ezek. Szerte az országban besenyő (pecheneg) temetkezéseket is találkoztak ii, meg az élő népességüket is, A Kárpát medence soha sem lehetett lakatlan, ezért itt sok kis törzs maradvány, törzstöredék is létezett szórványban, valamint Pannóniában maradhattak a rómaiakat kiszolgáló földművesek is: ezeket a mostani történészek "pannonoknak" nevezik.
@belatorok56307 ай бұрын
Bizony, bizony, azért az lenne az igazi, ha lenne időgépünk arra felültetni pár régészt egyéb szakembert és visszaküldeni őket szétnézni valójában hogy is volt a dolog. :)
@belatorok56307 ай бұрын
Koponyákat tekintve mostanában használnak már számítógépes tanuló szoftvereket, amik elemzik illetve hasonlítanak, következtetnek, hogy egy adott koponya térbeli és időbeli elhelyezkedése hogy alakul ? 3D szkennelt adatokból, emberi segédletes betanítás stb ? Deep learning miegymást ? Van ilyenekre elég adat, vagy kutatási pénz ? Ez elég érdekes téma lenne, a DNS biológiai stb egyéb kutatások mellett.
@RadnaiFerenc8 ай бұрын
A ma élő népesség genomja mikor lesz feltárva ? És annak kell keresni az őseit !
@gilgames45393 ай бұрын
Én is azt vártam, hogy a honfoglalás kori köznép (helyben lakók) kik voltak, és mi közük a maiakhoz... Mert a köznép beszélt magyarul...
@RadnaiFerenc3 ай бұрын
@@gilgames4539 A mai helyben lakók genomját kell megfejteni.Legelőször! És csak azután ezek őseit.
@user-bb5dw6kk7rАй бұрын
60 slavi
@childabductioninitaly8946Ай бұрын
A 2000-ben elvégzett Semino-féle, genetikai vizsgálatsorozat, Y-kromoszómás kutatási eredményei szerint: -A magyar férfiak 60 %-a az EU-19-es - őskőkorszakbeli - ősapa leszármazottja. -A magyar férfiak további 13,3 %-a az EU-18, -11 %-a az EU-7, - és 8,9 %-a az EU-4 ősapa utóda. Mindez azt jelenti, hogy a jelenlegi magyar férfiak 93,3 %-a négy ősapától ered, és 73,3 %-a már az őskőkorszakban a Kárpát-medencében élt férfiak utódja.” (Dr. Czeizel Endre: A magyarság genetikája 235. oldal, 3. bekezdés.)
@FerencBulker24 күн бұрын
Azt már jól ismerjük.
@MitoszMese-yj6dy8 ай бұрын
Köszönjük szépen!❤
@jozsefvadon30868 ай бұрын
A magyarság ősei: mezolitikumi vadász őslakók, neolitikumi közelkeleti földművelők, bronzkori yamnaya pásztorok, vaskori szkíták, szarmaták, hunok, gepidák, (avarok ?), Árpád törzsei, besenyők, jászok, kunok. Fontos még megjegyeznem, hogy a neolitikumi népességrobbanás miatti népesség kiáramlás egészen Mongólia közepéig jutott el az évezredek alatt, majd a vaskorban megindult egy erőteljes visszaáramlás. Így a visszaérkező népesség nagyrészt távoli rokonnak is mondható.
@jozsefvadon30868 ай бұрын
A régészeti, antropológiai és genetikai adatok arra mutatnak, hogy a "honfogalás" során egy a falusi lakossághoz képest kis létszámú ugor-szarmata-hun-(rusz ?) származású vegyes uralkodó elit beérkezése történt. Ez sok jogos kérdést felvet a nyelvünket illetően, aminek megválaszolásáoz el kellene szakadni a korábbi akadémiai féle finnugor elmélettől. Grover S. Krantz világhírű amerikai antropológus meglátása: " Én azt találom, hogy minden ugor nyelvet beszélő csoport magyarország régiójából terjedt el egy sokkal korábbi korban, és az ellenkező irányba." A krónikáink az uralkodó elit történetét mesélik el, nincs ebben semmi különleges, csak nem kellene az utókornak azt az egész kárpát-medencei lakosság származására vonatkoztatnia. Ne feledkezzünk meg arról, hogy a nemzet fogalmát régen kizárólag a nemességre értették. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy az elit rétegek ne tartoznának az őseink közé, de meglátásom szerint a frissen beérkező elitek hoztak be kultúrális jegyeket, sok új szót is, de lényegében nyelvileg mindig beolvadtak az őslakosok közé.
@jozsefvadon30868 ай бұрын
Dr. Török Tibor és munkatársainak munkássága kiemelten fontos és hiánypótló. Nagyon nagyra értékelem az ő és munkatársai elkötelezett és lelkiismertes munkáját. Bár a poiltikai adja a pénzt a kutatáshoz, mégis fontos lenne, ugyanakkor hiú ábránd, hogy ne befolyásolják a munkát politikai érdekek. Másrészt az egyes kultúrák nyelv taglalását szerintem ki kellene teljesen hagyni az előadásaiból, mert nagyon megosztó és bizonytalan téma, amiről a gének vizsgálata alapján is csak találgatni lehet. Tovább kell vinni a kutatást, úgy tudom eredetileg tervben is volt, vagy már folyik is a Kárpát-medence genetikai vizsgálata (tájegységenként, és csak magyar leszármazottak (dédszülők) vizsgálatával), valamint fontos lenne a neolitikum, bronzkor, vaskor, szarmata kor, hun kor genetikai vizsgálata és kielemezése, különös tekintettel különválasztani a vezető (hódító) réteg és a falusi köznép genetikai adatait. Óriási, de érdekfeszítő munka lesz ! Biztosítani kellene, hogy független tudományos munka folyjon. Vizsgálandó még: hun-avar azonosság kérdése, székelyek, palócok, jászok, kunok stb. A régészeti, antropológiai és genetikai adatok arra mutatnak, hogy a "honfogalás" során egy a falusi lakossághoz képest kis létszámú ugor-szarmata-hun-(rusz ?) származású vegyes uralkodó elit beérkezése történt. Ez sok jogos kérdést felvet a nyelvünket illetően, aminek megválaszolásáoz el kellene szakadni a korábbi akadémiai féle finnugor elmélettől. Grover S. Krantz világhírű amerikai antropológus meglátása: " Én azt találom, hogy minden ugor nyelvet beszélő csoport magyarország régiójából terjedt el egy sokkal korábbi korban, és az ellenkező irányba." A krónikáink az uralkodó elit történetét mesélik el, nincs ebben semmi különleges, csak nem kellene az utókornak azt az egész kárpát-medencei lakosság származására vonatkoztatnia. Ne feledkezzünk meg arról, hogy a nemzet fogalmát régen kizárólag a nemességre értették. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy az elit rétegek ne tartoznának az őseink közé, de meglátásom szerint a frissen beérkező elitek hoztak be kultúrális jegyeket, sok új szót is, de lényegében nyelvileg mindig beolvadtak az őslakosok közé. A magyarság ősei: mezolitikumi vadász őslakók, neolitikumi közelkeleti földművelők, bronzkori yamnaya pásztorok, vaskori szkíták, szarmaták, hunok, gepidák, (avarok ?), Árpád törzsei, besenyők, jászok, kunok. Fontos még megjegyeznem, hogy a neolitikumi népességrobbanás miatti népesség kiáramlás egészen Mongólia közepéig jutott el az évezredek alatt, majd a vaskorban megindult egy erőteljes visszaáramlás. Így a visszaérkező népesség nagyrészt távoli rokonnak is mondható.
@zolikoczoh64619 ай бұрын
Mikor lesz a kamara zenekar koncertje?
@tothgabor1009 ай бұрын
A Kárpát - medence 10-11. századi népességének genetikai összetétele és származása, azok alapján hogy csupán az alföldi temetőkből és az "első generációs bevándorlók" sírjaiból vett mintákat veszik számításba. Hogy is van ez, hol van a származásunk 90% része?
@tattooairinc63083 ай бұрын
A magyarság ősei azonban mint európai ősnép helyben maradtak. Ezt ugyancsak alátámasztják a legújabb markergén-kutatások. E kutatások kimutatták, hogy a magyarokra 60%-os gyakorisággal jellemző EU 19-es markergén már 35,000 - 40,000 éve jelen van a Kárpát medencében ( Forrás: Science Vol. 290, Issue 5494, Article: European Origins,10 November, 2000 ). - A Magyarság Hiteles Őstörténetének Alapjai, Írta: Lajdi Péter, 2008
@tereziacsizmadia34Ай бұрын
@@tiborpatay3016 Azzal hogy állsz,hogy a Pozsonyi Csata után az Ország határ ENNSBURGNÁL volt?Szerinted Pegazus Lovakon nyargalták végig Nyugat Európát? Átrepülték a Dunántult?Az utolsó néhány perc a lényeg ,nem a Hunok -Magyarok,hanem szittya Őseink kb.1500 évvel korábban kerültek a hantyk mansyk közelébe,külömben meg a várhunok /avarok/ tartalmaznak mongol géneket ! Az utolsó 5 percben kitudódik!
@sandorgubicza7099 ай бұрын
Nem a test az igazán fontos hanem a SZELLEMISÉG=TUDÁS! De lehetnek események amiket beírnak vagy beíródik a genetikába! Pl: "Vérszerződés mennyiben vettél részt" a tenyér is tartalmaz információt ami vissza vezethető a genetikába való beírásra! Pl: gyerekeid száma és, hogy lány vagy fiú stb.
@taki310 ай бұрын
Az nem lehet hogy mocsarrvilag volt akkoriban sommogyyban ami 100 év múlva kissé felszaradt??!
@RasztLynex10 ай бұрын
Jó, lett a videó, szeretem a Balázst és a művészetét. A Forgács azért "fáradt el", mert sajnos már senki nem akart semmit csinálni! Ott volt az Elevenkert is a mostani Barlang, a Művészetek Völgyében az Óvodakert, aztán az is Elevenkert néven, az elején lelkes tagok szép lassan elfáradtak, elfogyott a motiváció, mindenki más irányba ment :( Lehet, egyszer majd, a nem túl távoli jövőben, feléled hamvaiból és újra jelen lesz :)
@enddav10 ай бұрын
alatta.
@miklosbalatinecz685110 ай бұрын
A névtanban azért nagyobb stabilitást látok, főleg akkor ha nagy az egyirányúság egy-egy területen.
@carlkiszely953410 ай бұрын
Mintegy 10%. És 50% uráli/finnugor (manysi, nganaszan stb.).
@attilavf10 ай бұрын
Dr. Török Tibor megint nyelvészkedik és így nyalja az MTA seggét.Jobban tette volna, ha a hun genomok nyomába ered, lévén ők voltak a hazatérésnek a vezetói, arról a ferdítésról, hülyére vevésról nem is beszélve, hogy újból és újból belekeverte a mansykat abba, amibe nem kellett volna. Kár volt.
@taki311 ай бұрын
10 11.szazadi népesség származásáról de az avarokrol nem esik szó?????
@arpadgrizner894211 ай бұрын
Kik lakták volna?Magyarok! Nem honfoglalás volt hanem HAZATÉRÉS!!!!
@gyorgynemeth44846 ай бұрын
Ha magyarok lakták, akkor nincs se hazatérés, se honfoglalás, hiszen itt vannak és ha egy csoport elmegy majd visszetér, akkor az nem vonatkozik az egész népre- vagyis amit írsz, ezzel az egyszerű logikával beláthatón értelmetlen. Értrelmetlen abból a szempontból is, hogy a történelmi források megemlékeznek az itt élő népekről, de magyarokról nem. Azonban, hogy legyen némi igazságod: ez az elmélet, de sajátmagfogaélmazásában inkább fantázia, mert semmiféle adat bizonyíték nincs rá, László Gyulától származik (csak ezt a részt a történelem hamisítók mindig kivágják az interjúból). Tehát az ő fantázia játéka, hogy a jégkorszak után egy csoport elvándorol az Uralhoz, ott kialakul a magyar nyelv és magyar nép, aki aztán visszavándorol. Tehát ez egy fantázia, de így is elég sánta, hiszen magyar-e akinek nincs magyar nyelve és vélhetően ilyen identitása sem. Egyébként László Gyula nagyon színes egyéniség volt, ontotta az elméleteket, amikből nagyon sok megdőlt.
@agnesviranyi721711 ай бұрын
Sajnálom, hogy a települések kialakulásának történetéből az maradt ki, ami ma is látható építészeti emlék. Várak, lakótornyok, udvarházak! Ugye Ön sem hiszi el, hogy 3x2 méteres gödrökben töltöttük el életünket? Azért, mert nem hajlandóak feltárni régi lakóépületeinket, putrilakókká teszik a magyar népet! Szégyenletes.
@KkkhhggGfffhjjjzg-qp9hm Жыл бұрын
A liberális magyarok Pest megyébe foglaltak hont, - te Fere itt foglaljunk hont, itt magasabban vagyunk, le tudjuk nézni a többieket…..
@normarendszer Жыл бұрын
Az tényleg tudománytalan, hogy Anonymus fantáziaszüleményei a hely és személyadatok. Miből veszi a némber ? Ott volt ? A " nem igazolható " alatt azt érti, hogy anno nem táviratozták meg a kancelláriának, amit az lejegyzett, vagy pedig azt, hogy a középkorban eltüntették a rovásos feljegyzéseket ? Mi bizonyítja a fantázián kívűl, hogy a szláv hangzású hely és személynevek valósak, az Anonymus által említettek meg scriptoriak ? Nemde elfogultság, aminek köze sincs a tudományhoz. Akkor pedig mi az a förmedvény a némber szájából, hogy Szalók határkövei, a feljegyzések szerinti lakossága magyar, ám ez szerinte (!) nem nyomós érv. Mi a nyomós neki ? A szlovák történészek hazugságai, a nagy Morva birodalom 19.századi kitalációja ? Miért nem megy más pályára, mit keres ez a némber a tudomány közelében ? Egyetlen " erénye" az, hogy óhitű leszármazott ? Az nem erény, hanem állapot. Lesújtó a véleményem, de ami lényeges, hogy HAZUDIK, mint annyi más, magyarnak nehezen nevezhető forráskritikus Anonymussal kapcsolatban.
@kocsisszilviavarkonyine3687 Жыл бұрын
Sajnos a világoskék háttér miat nem jól látni a fotókat rajzokat kár érte.
@petoimre3671 Жыл бұрын
Árpád népe nem a honfoglaló magyar nép! Az itt élő ősi népek honába tértek meg, ez lett az ő honuk is. Átvették a Kárpát-medence évezredes nyelvét, amely egységesült az ómagyar korban.
@attilavf10 ай бұрын
Ez nem olyan bonyolult. Ki mondta, hogy magyarul beszélt velük? +Az óseink min. 2 nyelvüek voltak.@@mrroyale5688
@gilgames45393 ай бұрын
@@taki3az on tizet jelent, az onogur tíz népet/törzset
@petoimre3671 Жыл бұрын
Úgy látom, a genetikus nem lehet meg a nyelvész nélkül, és különösen a ma született genetika-tudomány meghőkölése zavaró az akadémiai nyelvészet nyomása előtt. Talán mégsem itatta át a nyelv az ősök genetikai képét!
@gabor62594 ай бұрын
Honnan veszed, hogy az akadémiai nyelvészet bármilyen nyomást gyakorol a genetika-tudományra?
@gaborjuhasz56103 ай бұрын
@@gabor6259az elmúlt 150 èv , Egyèbkènt mindig a Gansi nanysit keresik..... Hazudnak mint a vízfolyàs!!!
@kashmirha2 ай бұрын
Van egy prekoncepciód, ha az nem jön be akkor duzzogz hogy csalnak. Közben alighanem nálad 1000x komolyabb kutatók melóznak ezeken a kutatásokon olyan technkáűkkaé amikről foggalmad sincs és nem is érdekel mert már eldöntötted hogy mit szeretnél vagy nem szeretnél hallani.
@gaborjuhasz56102 ай бұрын
@@kashmirha A baj az hogy semmit nem càfoltàl.... Mèg ha igazi is amit írsz..... 😁
@hidas8 Жыл бұрын
Miért nem köntöst használja kaftán helyet hiszen ez fönt is maradt !
@isabelhuszka Жыл бұрын
Hol volt ez, hogy eddig nem láttam?🙂Először egy költőt ismertem itt, aztán egy festőt, Mihály a zenész. Három az igazság! mindhárom művészet rendkívüli módon hat rám, az első kettőt művelem, a zenét inkább hallgatom.🙂
@palmaiattila3288 Жыл бұрын
Nem kéne annyira ragaszkodni Pais névfordításaihoz. Az "usubu" és "eusee" neveknek vannak az Ösbő és Őse változatoknál jobb magyar megfelelői is: Özséb és Őzse (v. Özsej). Az első nem szorul magyarázatra, a másik is létező magyar kifejezés ebben a formájában, pl. az Őzse-völgy a Mátrában. Mindkettő eredete a görög Evszéviosz (Ευσέβιος, lat. Eusebius) névben keresendő. Talán a pontuszi vidéken történt a névadásuk, mivel nem kizárt, hogy az ottani görög enklávéból is felkerekedtek néhányan és csatlakoztak Álmos és Árpád (ill. elődeik) seregeihez a (nyugatra) vándorlásuk során.
@palmaiattila3288 Жыл бұрын
A helyesbítés igényével: a cseh forma a "slavík" (rövid a, hosszú í), míg a tót a "slávik", és nem fordítva, ahogy az elhangzott. Nyelvünkben a fülemüle egyenértékű szinonimája a csalogány. Érdekes felvetés lehetne a "slávik-slavík" párhuzamot összevetni, vizsgálni a "csalogány" etimológiája kapcsán is, pl. annak eshetőségét, melyik melyiknek a jövevényszava. Talán pont azért, mert inkább magyar eredetű a csalogány a fülemüléhez képest, amely gyaníthatóan görög eredetű. A csalogány etimológiája levezethető a csal ige szóbokrából, de nem a "csalárd", "csaló" pejoratív közelítésében, hanem abból a stílusos változatból, amikor azt mondjuk, milyen gyönyörű hangokat csal ki valaki (pl. a nemzet csalogánya) a torkából, a hangszálaiból...
@palmaiattila3288 Жыл бұрын
Mint laikus (mivel nem lévén történész), szívesen megosztok néhány saját és átvett gondolatot. A "honvisszafoglalás" kapcsán szerintem megállapítható az avar folytonosság, ami - a híresztelésekkel ellentétben - kézzelfoghatóan és gazdagon dokumentálhatóan létezett a nyugati végeken (Pannoniában) a Karoling korban is, és a nagy vereség ellenére ugyanúgy megmaradhatott az avar fennhatóság még jó ideig a Duna-Tisza közében, és a Tiszántúlon is. A magyarság IX. századi bejövetelének utolsó (a harmadik) nagy hulláma pedig a legújabb kutatások szerint nem 895-96-ban történt. A dátum viszont jó, csak azzal a különbséggel, hogy ekkor jött az a nagy képességű magyar vezetői réteg, amely végül kialakította a magyar birodalmat - de nem a tömeg. Az már itt volt! (Megjegyzés: az senkinek sem tűnik fel a - nemcsak - magyar történésztársadalom berkeiben, hogy a korabeli nyugati krónikákban mást sem látni, mint: "a hunok, vagyis az avarok"... "az avarok, vagyis a magyarok"... A másik árulkodó jel: sosem látni olyan forrást, amely arról adna hírt, hogy: "az avarok lerohanják a hunokat"... " a magyarok győztes csatája az avarok felett"... Quid plura?) De nézzük a tényeket, mert árulkodók: Károly király, majd császár csak egy viszonlyag hosszú, 8 évig elhúzódó háborúskodás után tudta elérni, hogy a nyugati avarok behódoljanak neki, és hogy kitolhassa a keleti frank peremrész gyepűjét a Dunáig (a római birodalom újraalapítási koncepciójának az lehetett az egyik feltétele, hogy visszaszerzi Pannonia felett a fennhatóságot, és kiépíti megint a kiválóan védhető Danuvius ripensist). 805-ben az akkorra már keresztény avar kagán (Theoderich) kérésének eleget téve megalapította Frank Birodalom Avar Tartományát, amelyet nyugatról a Bécsi erdő határolt, északról az akkori Duna-vonal Carnuntumtól és a dévényi kaputól kezdődően Komáromig (Pozsonytól a Csalló a ripa, amely az akkoriban hajózható, a mai Kis-Duna volt), délről pedig a Rába, amely akkoriban még a hajózható Dunába (a Csallóba) nem Véneknél, hanem Komáromnál torkollott. A szilárd frank-avar béke és letelepítési engedély megszerzésének záloga az volt, hogy a pannoniai avarok köznépe is felvette a kereszténységet, s a 9. századtól - egyházi irányítás tekintetében - a salzburgi érsekek kormányzása alá tartozó Passaui Püspökséghez tartoztak. A passaui püspök az egyházmegye egy-egy térségét alsóbb kormányzatokra bízta. Pozsonypüspöki területén, az akkori Vetvar v. Vetvár nevű településen már korábban avar keresztény templom épült, ugyanis ide került az avarok Anno nevő térítő püspökének (chorepiscopatus), illetve a vetvari független önkormányzattal bíró tartománynak a székhelye. Mindezt a privilégiumot Német Lajos király megerősíti az eredetiben fennmaradt, 836. február 16-án Osternhouában kelt oklevelében. Viszont ekkoriban szervezte át Lajos király az összes vazallus határterületet őrgrófságokká (ún. Markgrafschaft-okká), és így történt, hogy ekkor már nem az avar kagán a küldöttség feje a birodalmi gyűléseken (legfeljebb a küldöttség tagja lehetett), mert a területért ezentúl a király frank (bajor) hűbérese, vagy egyenesen a hercegi rokona felelt. Ezért nincs további híradás az avarokról Pannoniában, és ez okozza a történészek fejtörését a hirtelen "felszívódás" kapcsán. Pedig ez nem is az egész avar birodalom maradéka, valamint Bizáncban is maradt erről elégséges mennyiségű írott diplomáciai forrás. A többi Kárpát-medencei területen pedig felejtsük el a bolgár fennhatóságot. A bolgár cár sem ekkoriban, sem később nem lépte át huzamosabb időre a Drávát északi irányban, egy-két kisebb portyázás kivételével. A Pannonián kívül eső avarokhoz pedig 843-tól egyre nagyobb számban érkeztek magyarok, először csak harcosok, majd a családtagjaik is szivárogni kezdtek a régióba, kialakítva egy biztos hátteret, ill. logisztikai hátországot a kezdetekben idegen zsoldban kivitelezett csatározásaikhoz, miközben alaposan kikémlelhették egy fél évszázadon keresztül a "környéket". Egyedül a pannon tartományokba és attól nyugatabbra nem szerveztek ekkoriban még hadjáratokat a magyar hadak, sem portyázásokat (egészen 880-ig, Arnulf király felkérésére, a fellázadt Zwentibald comes megfenyítése kapcsán). Mire Árpádék és hívei megérkeztek 895-ben, a medencében már létszámában jelentős lehetett a magyarság bármely más itteni szórványetnikumnál (tehát nem összességében). Itt nem történt semmiféle avar leigázás, hiszen rokon- v. testvérnépnek tartották a magyarok az avarokat és vice versa. Szép csendben a birtokukba vették a Tiszántúlt, majd a kellő pillanatban beszivárogtak a pannoniai keleti frank gyepű területeire, első körben a frankok meghívására a morva renitenskedők ellen. De innen már familiárisabban ismert lehet a történet. Érdekes forrás Jerney János 1838-as írása (MTT/akadémiai székfoglalói kisértekezése?) "Anno, vetvári kún-avar püspök' pecsétnyomója DCCCXXVI-ból." címmel (Tudománytár - Értekezések, Második év - Negyedik kötet, szerk. Luczenbacher János, Buda 1838.)
@palmaiattila3288 Жыл бұрын
A" limes-út" szerintem helytelen kifejezés. Itt nem volt limes (cölöpkerítés), hanem ripa (a folyampart, mint természetes határ), csakhogy az is néhány tíz kilométerrel északabbra. A Solva-Brigetio-Carnuntum útvonal egyértelműen az ókori római hadiút maradványa, és nem kizárólag csak mint határvédelmi logisztikai trajektória. A Csallóköz a keresztény Avar Tartomány integrált része volt, mivel az Öreg-Duna - annak ellenére, hogy ennek vízhozama sokkal bőségesebb volt a (mai) Kis-Dunáénál (az ókori-középkori Csallóénál), ahogy ma is - a rendkívüli szövevényessége és a gyakorta kialakuló kavics-zátonyok miatt sem volt hajózható, a mocsaras vidéken, a rendkívül széles, vízzel elöntött ártéri erdőséggel tarkított öreg-dunai területen Pozsony alól egészen Brigetioig egyszerűen nem volt lehetőség hajókikötőt létesíteni, s ha el is jutott volna errefelé valamilyen úszó teherszállító alkalmatosság, a Duna vizét málharakománnyal ott sem a bal, sem a jobb "part" felől nem lehetett volna megközelíteni. A hadászati hajóút ebben a korban az egyébként erősen meanderező, de a kikötésre bárhol alkalmas partszakaszokkal rendelkező észak-csallóközi Csalló folyón, a mai Kis-Dunán vonult. Ott húzódott a római ripa is. Nem részletezem, hogy ebben a korban a Vágközt és a Csallóközt még egymástól elválasztotta a Csalló vízfolyása.
@personaltrainerwaterpolo9516 Жыл бұрын
Volt ilyen esemény?)))
@fdsfdsdgdgfd4498 Жыл бұрын
Stak egy kis problém van, hogy a magyar nyelv nem fingár, hanem indogermán és germán nyelv. magyarnyelvindogerman-german.blog.hu/ Ha az egész fingrista szar egy bullshit, úgy a kúromány rekkja is magaját, hogy fingrsita, lebernyák, bullshit, és prekoncepció az itteni szar, anat túrek vagy ana itt makog.