patreon na podporu vědeckého kladiva - / vedeckekladivo Tričko Vědecké Kladivo na - www.realgeek.cz...
Пікірлер: 351
@alcupone64629 жыл бұрын
No poučný to bylo, ale nějak tomu chybí ten závěr co to je ten paradox
@MartinBrada9 жыл бұрын
+Al Cupone Taky mi přišlo, že to mohl trochu víc uceleně formulovat. Každopádně ten paradox spočívá v tom, že podle dřívějších představ o vesmíru měla být obloha světlá kvůli tomu nekonečnému množství hvězd ve statickém vesmíru, zatímco ona očividně světlá nebyla. Čili lidi si dlouho lámali hlavu nad takovou zdánlivou samozřejmostí, proč je obloha tmavá, když neměla být - to je ten paradox. Dnes už to víme, je to vysvětlitelné právě tím, že vesmír není statický a nekonečně starý.
@Ekmos-9 жыл бұрын
+Martin Brada v tom případě to vlastně paradox není že? :-)
@MartinBrada9 жыл бұрын
***** Jasně, teď už na tom nic paradoxního není. Ale ten pojem už je zažitý a dodnes se to dost používá pro demonstraci různých zákonitostí.
@GodmyX9 жыл бұрын
Paradox by tma v noci (tedy na odvrácených straných planet od slunce) byl v tom případě, kdybychom se bavili o reliktním záření: to kdysi svítilo (krom jiného) také jednu dobu viditelným světlem: všude bylo světlo. Než se to posunulo do červené infračercené a nakonec radiových vln. Takže, kdyby se člověk tázal na toto, jaktože je v noci tma, když je kolem nás reliktní záření, které kdysi zářilo viditelně, tak odpověď je: protože stáří vesmíru a expandující vesmír.
@drawethree9 жыл бұрын
Chceme viacej vedeckých kladív o vesmíre !!
@jirik.3989 жыл бұрын
Velky třesk nejenže je stará věc, ale dokonce věc nejstarší. Chápu samozřejmě, že jsi myslel objev Velkého třesku.
@trollzorsk8 жыл бұрын
+swisschampchannel Až to myslíš ako urážku. Čo je kurva zlé a starobe ? :D Práveže tých ľudí by sme si mali ctiť.
@swisschampchannel8 жыл бұрын
Windfire Sk To beru jako vtip, nikoliv jako urážku
@Ekmos-9 жыл бұрын
moc děkuju zase video na jedno z témat mně blízké :-)
@Ekmos-9 жыл бұрын
+Švitorka švitořivý Toustovač jen je mi líto těch epileptickejch zvířátek :-)
@jakubstrapko30559 жыл бұрын
Super video :) dakujem za novu informaciu :)
@JohankaPol9 жыл бұрын
co je tedy ten paradox? a ten chlap něco formuloval nebo k čemu on byl dobrý?
@frantisekhajek67759 жыл бұрын
+JohanaPol Martin Brada +Al Cupone Taky mi přišlo, že to mohl trochu víc uceleně formulovat. Každopádně ten paradox spočívá v tom, že podle dřívějších představ o vesmíru měla být obloha světlá kvůli tomu nekonečnému množství hvězd ve statickém vesmíru, zatímco ona očividně světlá nebyla. Čili lidi si dlouho lámali hlavu nad takovou zdánlivou samozřejmostí, proč je obloha tmavá, když neměla být - to je ten paradox. Dnes už to víme, je to vysvětlitelné právě tím, že vesmír není statický a nekonečně starý.
@JohankaPol9 жыл бұрын
dík !
@frantisekhajek67759 жыл бұрын
Zkopíroval jsem to z jiného komentáře který se ptal na stejnou otázku. Všichni si zaslouží odpověd.
@Bobicek189 жыл бұрын
Díky za tvojí ochotu. Vím, že neexistuje záporný zvuk, proto jsem to dal do uvozovek. Správně to má být: hlukové vlny v opačné fázi, jak jsem opsal z článku o sluchátkach sony mdr-1rnc.
@TheNevimjmeno29 жыл бұрын
Kdyby existovala červí díra a my dokázali přes ní projít, tak bychom se vlastně mohli v nějaké jiné části vesmíru dívat na naší planetu, když tu běhali dinosauři. Ale ten obraz by se k nám posílal pomocí miliard fotonů, ale v galaxiích působí strašně hodně gravitačních sil jako hvězdy, planety, galaxie, mlhoviny a tak není možný aby se celý obraz dostat až k nám v čisté podobě ne?
@rotaxmame9 жыл бұрын
+TheNevimjmeno2 Jako že bys chtěl vidět jak tu chodí dinosauři? To bys neviděl stejně jako my nevidíme co je na povrchu jiných vzdálených planet.
@TheNevimjmeno29 жыл бұрын
Rotačák Právě o to mi jde, že není technologie, jak vidět na vzdálenou planetu, takže bychom stejně éru dinosaurů neviděli, jen se ptám, kdyby taková technologie byla, tak zdali je to možné fakt vidět.
@rotaxmame9 жыл бұрын
Kdyby taková technologie byla, tak ano, bylo by možné pozorovat minulost na planetě, takže i dinosaury.
@gamemaestro19 жыл бұрын
+TheNevimjmeno2 asi by to ůplně nefungovalo, ale ta myšlenka je GENIÁLNÍ!
@Darkdrago1629 жыл бұрын
+TheNevimjmeno2 To je úplná blbost, ne? Když se přeci přesunu v prostoru (na jakoukoliv vzdálenost) tak se nemůžu dívat na pohyby vykonané v minulosti. Můžu pozorovat pohyb jen v reálném čase (podle zdravého rozumu). Jediný pohyb, který se dá pozorovat skrze čas je pohyb světla (světlo dopadá i po zániku hvězd) Teoreticky by to šlo, kdyby ses přesunul nejen v prostoru, ale i v čase. Ale to by bylo to samé jako číst knížku z měsíce (knížky by ležela na zemi na Zemi), nebo pozorovat mravence v lese z okna někde v prostřed města....
@ludmilahofmanova5329 жыл бұрын
velmi působivé videjko :-)
@Bobicek189 жыл бұрын
Chválím za skvělá videa. Prosím o vysvětlení, jak fungují sluchátka, která zvládnou vytvořit "záporný" zvuk, který vyruší "kladný-běžný" zvuk, takže v nich je naprosté ticho i ve velkém hluku bez potřeby velké izolace. Děkuji.
@leovodica99759 жыл бұрын
+Bobicek18 Asi nechápu co myslíš. žádný záporný ani kladný zvuk není. Zvuk proistě je, je z různých zdrojů amísí se dohromady a ty ho pak vnímáš jako celek. Zkus mi ještě jednoy vysvětlit jak si tom yslel bez použití vymyšlených pojů jako záporný a kladný zvuk.
@ninja357cz8 жыл бұрын
+Leo Vodica to není záporný zvuk ale zvuk o neslyšitelné frekvenci ..
@radekli7 жыл бұрын
Už sleduji několikáte video a celkem zajímavý ... Zaujaly mě zbraně na zdi :) držím palce i nadále a Zajímalo by mě tvoření blesku v tvém podání .. Dík
@skipnobodycares20189 жыл бұрын
@Vědecké Kladivo Mohl bys udělat video na náhodné cukání svalů?
@grym8509 жыл бұрын
Martine nechceš udělat to video o tom jak má skončit slunce?
@whatthehellamisupposedtowr80009 жыл бұрын
jak funguje laserova operace oci?
@Boreceqk9 жыл бұрын
Paradox cestování v čase do minulosti tzn. časový paradox. Myslím si, že je to docela zajímavé téma ikdyž pár fanouškům sci-fi zkazíš pohled do blízké budoucnosti:)
+GodmyX Nebo-li, nestane se vůbec nic. Vyzkoušeno, dědeček mrtvý :-D Což znamená, že teď čekám svého vnuka, aby udělal to stejné mně... Hmm, ne. Penis uříznut, problem solved :-)
@GodmyX9 жыл бұрын
Ray Mond Hehe. Někdo správně poznamenal, že stačí pouze o nějakou nanosekundu změnit čas početí / spojení spermie a vajíčka a výsledný mix DNA / výsledný zárodek dítěte bude s obrovskou pravděpodobností totálně jiný (potomek již ve své "originální" podobě nebude existovat): aneb teorie chaosu ve svém nejlepším :D Takže stačí dědečkovi v danou chvíli třeba jen podrazit nohu...
@raymond44299 жыл бұрын
***** Ale největší problém je v tom, že i kdybych to udělal, tak si to nebudu pamatovat, protože můj vnuk mne zabije dřív, než to udělám já svému dědečkovi, a proto si nemůžu pamatovat, jestli se to už několikrát nestalo :-)
@GodmyX9 жыл бұрын
Ray Mond Tak, pořád je to paradox (z toho se nijak nevyvlečeme) :-) Jen to bylo zajímavá verze, kde není třeba nikoho fyzicky zabíjet a ani vyvíjet příliš nadlidská úsilí při tom hypotetickém "způsobování toho paradoxu" :P
@Wimerday9 жыл бұрын
Jak funguje počítač popř. obvodové desky nebo přímo procesor ?
@pierrek0074 жыл бұрын
Neuvěřitelně velká blikající věc" - asi spíše něco jako zašuměný video záznam natočený při nízkém osvětlení s vysokým ISO? Já si myslím, že lidi tak trochu podobně vidí taky (ostatně nám stačí taky jen pár fotonů, abychom to registrovali), ale mozek nám to filtruje stejně, jako nám filtruje chybějící obraz slepé skvrny a spoustu dalších defektů.
@eliskacastkova63929 жыл бұрын
jak funguje epilepsie?
@vladovanco82349 жыл бұрын
Ja bych se chtel zeptat na snežní slepotu , už som slišel ze je to kvôli tomu ze su tvoje oči nekryté vo velky nadmorsky vyšce pred "UV" žiarením alebo ze je to s nedostatku vitamínu , keby to bylo s nedostatku vitamínu proč potom nepřestane fungovať napr sluch ?
@leovodica99759 жыл бұрын
+Vlado Vanco Je to kvůli špatné (horší) ochraně před UV zářením....
@michal48907 жыл бұрын
Když se dívám na noční oblohu tak vidím pokud se soustředím, jak najednou začne blikat prázdný prostor mezi hvězdami(většinou vidím modré,červené a zelené tečky)
@MacBack099 жыл бұрын
Ahoj Martine, nenatočil by jsi video o deja-vu, prosím?
@Extazovic9 жыл бұрын
+MacBack lol
@MacBack099 жыл бұрын
RedWariorSVK Proč lol?? O.o
@Extazovic9 жыл бұрын
MacBack a čo chceš vedieť o deja vu?? však to je prosté...
@MacBack099 жыл бұрын
RedWariorSVK Já vím, ale bylo by to zajímavé, kdyby to Martin trochu více rozvedl..
@Extazovic9 жыл бұрын
MacBack keď myslíš že o tom sa dá ešte niečo rozviesť...
@danielcech72819 жыл бұрын
Udělěj prosim video kde vysvětlíš proč jsou lidé lechtví.
@RezzlikCZ9 жыл бұрын
zajímavé. občas taky vidím "mizející" hvězdy.
@GodmyX9 жыл бұрын
No, to "blikání" hvězd, jak ho občas vidíme, je způsobenu atmosférou (= spousty plynů, přes které to maličké světlo musí procházet a u nás to vypadá jako blikání). To, o čem vlastně mluvil Martin, že by např. žáby dokázaly vidět i hvězdy tak vzdálené, z nichž se na naší noční oblohu dostane jen třeba pár fotonů, asi neplatí v pozemských podmínkách, protože atmosféra. Jestliže sem přiletí, nevím 50 fotonů ze vzdálené hvězdy, tak docela určitě přímo na zemský povrch nedopadne už nic a žáby mohou klidně spát :P
@RezzlikCZ9 жыл бұрын
+GodmyX :D
@GodmyX9 жыл бұрын
:P
@stanislavbandur73559 жыл бұрын
+GodmyX alebo preletelo okolo iridium či iný satelit sa zableskol :)
@GodmyX9 жыл бұрын
Stanislav BANDUR dík za doplnění :-)
@pozitronpze35597 жыл бұрын
No zajímavé.
@ladislavhusty94667 жыл бұрын
Jak se dělí časové pásma ? Prochází to jedním konkrétním bodem ? Takže třeba chodím do školy v jiném pásmu než bydlím ?
@MartinOuhrabka9 жыл бұрын
Jak funguje "proutek na vodu" ? má snad nějakou zajimavou vlastnost/schopnost nebo je to schopnost pravě toho kdo jej drží ? a dá se vůbec vysvětlit? ;)
@suisMilan9 жыл бұрын
Ty asi nejedeš podle scénáře, že?
@ondrejbasanda79699 жыл бұрын
Vysvětlíš prosím Doplerův jev?
@1618UHD6 жыл бұрын
Zajímavé nedávno jsem četl že lidské oko může vidět jediný foton. A taková zajímavost světlo není vidět. Je vidět pouze tehdy pokud se podíváte přímo do zdroje nebo pokud se od něčeho odrazí třeba od zdí, předmětů v místnosti atd. Vědci udělali pokus vzali skřínku a její stěny udělali z materiálu který pohlcuje světlo do této skříňky posvítili a co se stalo i když celý prostor skříňky byl naplněn světlem byla v ní tma!
@davidhoracek29279 жыл бұрын
Mohl by jsi prosím natočit video kde by jsi vysvětlil co je to kvazar a blazar, nebo jaký je mezi tím rozdíl ? :)
@naifiro91369 жыл бұрын
Na konci videa ses zmínil o tvorech kteří mají tuto schopnost vidět i ten jeden foton. Jaký to jsou tvorové?
@NeasCZ9 жыл бұрын
+Lord Asusak žáby
@TheNulam9 жыл бұрын
+Neasiac halucinogenní žáby
@jajokozla32859 жыл бұрын
:D dobre video a skus nám vysvetliť prečo nám pukajú kosti a čo to spôsobuje :D
@swisschampchannel9 жыл бұрын
+jajo kozla Asi myslíš prokřupávání kloubů po ránu, neboj, kosti ti fakt nepukají
@tvorbaretardu99979 жыл бұрын
Proč ve vesmíru není žádné množství kyslíku, a proč v e vesmíru není zvuk?
@davidbarta87998 жыл бұрын
lidske oko teoreticky muze videt 1 foton, ale za predpokladu absolutni tmy jde tedy o prizpusobeni mozku a ne citlivost senzoru(oka) proto ani tvorove s citlivejsimi senzory nevidi oblohu bilou. Ps: omlouvam se za gramatiku jsem fyzik ne cestinar 😉
@ondratitera34237 жыл бұрын
takže proto některé vzdálenější objekty na noční obloze blikají? kvůli tomu jednomu fotonu?
@jakubskalos6779 жыл бұрын
ako funguje počítač (návrh na video) inak super video!
@MrDjneny8 жыл бұрын
Jaký jsou ty zvířata, který vidí i jeden foton? :)
@GreenDave1139 жыл бұрын
Prosim te, je to tedy Oblers jak rikas, nebo Olbers jak je na tabuli?
@GodmyX9 жыл бұрын
+GreenDave113 Olbers
@DeviR119 жыл бұрын
Z videa není moc patrné, co je ten paradox. A to je docela paradox.
@krcprc9 жыл бұрын
Jak funguje teselace?
@SEkSkapela4 жыл бұрын
jéj, to jsi mohl říct, co za tvory může vidět noční oblohu blikající. předpokládám, že to budou živočichové, co v noci spí :D
@dezocesky18709 жыл бұрын
Návrh na příští kladivo: Astrální cestování.
@danhatesyou.39429 жыл бұрын
Jak fungujú Berle Martina Rotu
@bububu123454 жыл бұрын
Ako sa volajú tie zvieratá ktoré dokážu vidieť jeden foton?
@birter31149 жыл бұрын
Jak funguje láska?
@Danny_Surf9 жыл бұрын
Návrh na další video: Zipfův zákon
@pifci9 жыл бұрын
Niekto videl Vsauce a zatúžil ho vidieť aj v češtine XD
@jdouci9 жыл бұрын
+miguelitoXXL Však je to zajímavý :D
@Tomas-dw2pm9 жыл бұрын
+miguelitoXXL Přeci jenom, Michaelovy myšlenkové pochody jsou občas dosti nepřehledné a když je to v angličitně, tak se v tom jeden může ztratit (třeba právě u jeho posledního videa jsem se ztrácel pravidelně). Nebylo by špatné to vidět ještě jednou v češtině.
@Danny_Surf9 жыл бұрын
Tomáš Pelc Líp bych to neřekl. ;)
@NeasCZ9 жыл бұрын
+Tomáš Pelc: já si troufám oponovat. Michaelovy myšlenkové pochody mi přijdou ucelené a přehledně uspořádané. spolu s geniální editací videa mi Vsauce přijde jako velmi těžko překonatelný zdroj informací. sledování stejných témat na jiných kanálech mi proto přijde občas až jako ztráta času. jestli má někdo problémy s angličtinou, to je pak samozřejmě věc jiná, mně se to netýká, reagoval jsem pouze na "nepřehlednost"
@micca9719 жыл бұрын
Návrh na další video - Co je to bod?
@lukasm.31889 жыл бұрын
Proč blikající? Pokud uvidíme třeba jen jeden foton, tak chápu to, že pokud bude hodně daleko, tak ho uvidíme třeba 10 minut starý.. ale přece za tím fotonem letí hnedka další fotom a tím vzniká dlouhý paprsek ne? Nebo mezi fotony je nějaký okem viditelný delay?
@MartinBrada9 жыл бұрын
+Agorn CZ Právě že u těch hodně hodně vzdálených hvězd by mezi těmi fotony bylo velké zpoždění, že bychom ten foton skutečně viděli jako bliknutí, pak třeba pár sekund nic, pak zase bliknutí...
@GodmyX9 жыл бұрын
+Martin Brada jestli se nemýlím (z pohledu amatéra), tak myslím že to má něco dělat s tím, že světlo se skutečně skládá z kvant, že? Tedy jestli tomu rozumím dobře, čím jsem dál, tím více by měl správně i jeden foton mít tendenci být více "rozprostřenější" po okolí a kdyby se dal foton zmenšovat, tak by na mě dopadalo čím dal menší množství plynule, ale díky tomu, že se skládá již z nedělitelných kvant, tak chvilu trvá, než přesně na to místo, kde jsem já, dopadne ten foton celý, je to tak nějak?
@MartinBrada9 жыл бұрын
Asi by se to tak dalo říct. Světlo zkrátka není nějaký spojitý proud čehosi, ale šíří se v kvantech, kterým právě říkáme fotony. A když by z nějakého tělesa létalo tak málo fotonů, že by do oka dopadl třeba jen jeden za sekundu, tak zákonitě jednou za sekundu ten objekt blikne.
@GodmyX9 жыл бұрын
Martin Brada dík
@EroShynOObi9 жыл бұрын
+Agorn CZ Čím dál jsi od zdroje záření, tím větší roli hraje každá miliontina výchylky.
9 жыл бұрын
Vteřina je jednotka úhlu! Jednotkou času je sekunda.
@bezejmennylotr68139 жыл бұрын
Udělej vědecké kladivo o tom, jaký vliv má teplota/žár na ocelovou konstrukci budovy, česky řečeno, proč spadla před 14 lety dvojčata :)
@birter31149 жыл бұрын
To by mĕ taky zajímalo.
@jirkazapletal37949 жыл бұрын
jak funguje spalování paliva v motoru PS: pokuď jsi to točil tak sorry moc dlouho vědecká kladiva nesleduji
@procrastinathor45949 жыл бұрын
neni to ta teorie, že v nekonečnym lese je v každym směru vidět strom? jako ten paradox... protože nemam pocit, žes to řekl uplně jasně
@moretttti8 жыл бұрын
co to je za tvory co vidí i ten jeden foton? dík
@jaroslavkunert74649 жыл бұрын
Přeji hezký den, dokážeš nám vysvětlit jak,astronauti ,,tehdejšími´´ konstrukcemi proletěli radiačními pásmy Van Ellena?
@danieltison6 жыл бұрын
Vysvětlí nám prosím, jak víme, ze je Země kulatá a ne třeba dutá či placatá, jak některé teorie tvrdí.
@petrr53969 жыл бұрын
Ahoj, moc komentáře k videům nepíšu, ale tady si to neodpustím. Obdivuji tvá videa, točit umíš, máš výborné znalosti, ale tohle se trošku vymklo... na začátku videa třikrát špatně vyslovíš jméno fyzika Olberse. I informace se mi zdají trochu pokulhávající. Možná bych dokázal odpovědět na několik dotazů z komentářů (četl jsem několik knih o kvantové fyzice, zabývající se též touto problematikou, od S. Hawkinga, R. Feynmana nebo M. Chowna). Obloha, která by neměla sebemenší skulinku pro mezihvězdný prostor, by nebyla ozářena, ale byla by krvavě rudá. Typická hvězda je totiž červený trpaslík, obloha by tedy získala barvu povrchu této hvězdy. Na "naši" planetu dopadá světlo z hvězd, které stihlo za těch cca 13,7 miliard let doputovat tak velkou vzdálenost. Vzhledem k tomu, že drtivá většina galaxií je od nás vzdálena více než oněch 13,7 miliard světelných let, nedokázalo sem světlo ještě dorazit a stále je na pořádně dlouhé cestě. Nabízí se tedy otázka - Takže za několik miliard miliard let by se obloha nakonec zbarvila do ruda? Odpověď zní samozřejmě a jednoznačně - ne. Keplerovo a Olbersovo uvažování totiž vychází ze základního a mylného předpokladu. A tím je to, že hvězdy žijí věčně. Všechny hvězdy jednou spotřebují své palivo a skončí tím svůj život. Jestli někdo chcete skutečně pochopit, proč je noční obloha temná a ne rudá, doporučuji se podívat na něco o "rudém posuvu", které tuto problematiku řeší velice schopně. Zjednodušeně se dá Olbersův paradox laickou veřejností pochopit takto: V nekonečném lese by měl z každého místa lesa být v okruhu 360° vidět strom. Nezbývalo by místo pro žádné skulinky, protože les by byl nekonečný prostor s nahodile rozmístěným množstvím stromů. To je samozřejmě pravda. Kepler (a poté o cca 200 let později i Olbers) si řekl, že by to tak mělo být i ve vesmíru, kdyby byl nekonečný. Proč tedy není noční obloha ozářena souvislou plochou hvězd, ale hvězdy jsou po obloze místo toho jen "sem tam" poházené? Odpověď je v předchozí části mého komentáře.
@davidskotko4359 жыл бұрын
Čo sú znamienka a ako vznikajú?
@bretislavnemec18392 жыл бұрын
Proč by vesmír měl mít vznik? Co když byl je a bude?? ❤️😇😀
@W4VE8559 жыл бұрын
V čem konkrétně se vylučuje teorie relativity a kvantová teorie?
@GodmyX9 жыл бұрын
Tak to už asi bylo popsáno, kdybych to měl vysvětlit já (ať mě případně někdo opraví nebo doplní): mám za to, že kvantová teorie velmi přesně předpovídá chování mikroskopických částic, obecná teorie relativity zase velmi přesně předpovídá chování obrovských/gigantických vesmírných objektů, ale obě teorie selhávají tak nějak, když se snažíš popsat opačné věci: chování obrovských objektů s kvantovou mechanikou a chování mikroskopických objektů s obecnou teorii relativity
@GodmyX9 жыл бұрын
***** díky za opravu a doplnění! (U té relativity jsem si opravdu nebyl jistý, co jsem řekl k mikroskopickým částicím). Nevšiml jsem si původně tvé odpovědi, jinak bych sem asi ani nepsal :-) Jinak díky za další informace.
@filiprykala92179 жыл бұрын
můžeš natočit co je to Škytavka?Jak vzniká?
@lukashledik38939 жыл бұрын
škytavka je v podstatě jednoduchý jev lidského těla : dýcháme pomocí bránice(svalu který rozděluje v podstatě hrudník od samotného žaludku ) no a když škytáme je to podobné jako reakce jakého koliv svalu v našem těle (jinými slovo je to jakási svalová křeč kterou prostě člověk svou vůlí nemůže ovládnout) a křeč vzniká nadměrnou únavou svalu nebo-li vyčerpání látky ze svalu jménem ............... (ale může to být způsobeno konkrétně nepravidelným dýcháním) no to znamená že škytání je něco jako svalová křeč
@vojtechvacek88804 жыл бұрын
Je to teda Olbers nebo Oblers?
@kik08266 жыл бұрын
Aký je ten tvor čo vidí 1 foton?
@limedka19049 жыл бұрын
Mě by strašně zajímala odpověď na otázku, na kterou nikdo nedokáže zatím odpovědět :D Co tu bylo před velkým třeskem, co tu bylo před ním a před tím a kde se vzala ta úplně první věc, která to všechno začala?
@NeasCZ9 жыл бұрын
+LimedkaMikki: to je stejné, jako ptát se, které písmeno je v abecedě před "A", nebo kterým směrem je sever, pokud stojím předně na severním pólu. před velkým třeskem neplynul čas, takže otázka "co bylo předtím?" nedává smysl.
@GodmyX9 жыл бұрын
Čas neplynul, jak bylo řečeno, podle stávajících rovnic, které máme, ale my zase víme, že ty rovnice tam selhávají, takže na druhou stranu nevíme jistě, že čas neplynul (pokud budeme mít kdy lepší rovnice a v to opravdu doufáme): jen víme, že v bodě velkého třesku již rovnice nefungují (a právě jedna hypotéza je tato). Jinak lze uvažovat například (o tom uvažuje moderní obor fyzikální kosmologie) o před-existujících zákonech kvantové mechaniky, které díky fluktuacím dokázaly stvořit celý vesmír (všechen čas a prostor: zplodit ten velký třesk), ale i tam člověk uvažuje, že buď čas nebyl a ty vesmíry takto vznikají vlastně pořád zároveň "bez času" (nebo max uvažovat, že se to děje v nějakém multiversu, kde existuje vlastní "nadřazený" čas...), ale to jsou jen více či méně pravděpodobné hypotézy. Zatím ale ta otázka skutečně nedává moc smysl, protože nemáme, jak to zjistit, takže nejlepší je se smířit s tím, že nevíme a neukvapovat se a neskákat vůbec k žádným závěrům.
@NeasCZ9 жыл бұрын
*****: díky za upřesnění
@GodmyX9 жыл бұрын
:-)
@limedka19049 жыл бұрын
Neasiac vím, že je to v téhle době obtížné se na ptát, ale mě by to prostě zajímalo :-) jinak otázka na to, co bylo před velkým třeskem není až tak nesmyslná ;-) bohužel nejsem fyzik a zrovna moc dvakrát tomu nerozumím, takže to nedokážu interpretovat, ale už je několik teorií, které poměrně zdařile mapují, že velký třesk fakt nebyl prvopočátek, jak se dřív myslelo :-)
@gamemaestro19 жыл бұрын
to jsem celkem nepochopil. Přijde mi to v rozporu s tím co jsi říkal o relativitě, chápu, že může dojít k rudému posuvu ale necháu proč by mělo těleso začít blikat.
@GodmyX9 жыл бұрын
+Filip Hrnčiřík tady v jednom diskusním vláknu to probíráme... (má to, co dělat taky s kvantovou mechanikou)
@NeasCZ9 жыл бұрын
+Filip Hrnčiřík: s jakou částí relativity je to podle tebe v rozporu?
@gamemaestro19 жыл бұрын
Proč by mělo těleso začít blikat?
@NeasCZ9 жыл бұрын
Filip Hrnčiřík: čím dál jsi od hvězdy (např.), kterou pozoruješ, tím míň jasná se zdá. ona ze sebe totiž "chrlí" na všechny strany fotony a čím si dál, tím míň jich tvoje oko zachytí -> tím míň jasná se zdá. nakonec dojde k situaci, kdy si už tak daleko, že počet fotonů, které zachytáváš, klesne na pouhé jednotky. ten počet samozřejmě není konstantní, ale fluktuuje. tedy když si dost daleko, občas zachytíš jeden foton, občas žádný. a čím si ještě dál, tím méněkrát se stane, že zachytíš i ten jeden foton. pokud by tvoje oči dokázaly vnímat jednotlivé fotony (jako např. oči žab), pak by jsi tenhle efekt vnímal jako blikání.
@GodmyX9 жыл бұрын
A ještě dodám, že toto vlastně dokazuje, že je světlo (též se svojí vlnovou podstatou) skutečně rozloženo na diskrétní jednotky (fotony) a nelze jeho intenzitu/velikost zmenšovat do nekonečna (pořád menší proud světla), ale po chvíli dostaneme akorát stejně velké jednotky, které buď zachytíme nebo ne.
@chiaro90049 жыл бұрын
Otázka: Co vytváří svědění?
@rudyverse9 жыл бұрын
Nabuduce hovor o Kardašovej škale
@avatar_xtheabisswalker62999 жыл бұрын
plis udělej co je rudy mesic
@nikolajdot4799 Жыл бұрын
Tak Olbers alebo Oblers?
@alenapethoova81989 жыл бұрын
rád by som podala námet na dalsie vedecke kladivo- co je antihmota
@ondrejhudec27899 жыл бұрын
Oblers nebo Olbers?
@matyasrozprym64039 жыл бұрын
A když vznikne nová hvězda tak ji nevidíme dokud se fotony nedostanou sem??
@GodmyX9 жыл бұрын
+Matlafous Losos Přesně tak. A zároveň, kdykoliv se podíváš v noci na hvězdnou oblohu, tak používáš vlastně "optický stroj času", poněvadž se díváš miliardy let do minulosti: veškeré viditelné hvězdy dneska vidíme v tom stavu, v kterém byly, když TYHLE jejich fotony byly před tou miliardou let vyzářeny (a některé z nich už asi ani neexistují dávno). Takže se díváme hluboko a hluboko do minulosti. I slunce, tak jak ho vidíme a cítíme je 8 minut do minulosti (tolik sem trvá, než sem světlo/záření se slunce doletí): 8 světelných minut (a 23 sekund myslím). Tedy vzdálenost těch hvězd ve světelných minutách či letech určuje, kdy se sem ono světlo dostane (a to bývají veliká čísla).
@yose428 жыл бұрын
kdyz vidis souseda 1 metr od sebe, ve skutecnosti vidis minulost - tam kde byl PRED 3,33*10^-9 sekundy :)
@Dontcslle8 жыл бұрын
Chtěl bych se dozvědět o metanolu
@BcNobody9 жыл бұрын
aké tvory dokážu vidieť každý jeden fotón???
@VojtechKane9 жыл бұрын
No jak už tady někdo psal, pěkné video, ale vůbec tam není vysvětleno, čeho se ten paradox týká
@marekhonek69869 жыл бұрын
Taky mám návrh: Speciální teorie relativity 2 :D Mám problém v pochopení. Pokud vezmu příklad co jsi uváděl ve svým videu. Řekněme, že cesta lodě na planetu trvá pro 'pozemskýho' pozorovatele třeba 100 j (jakákoli jednotka času), a pro pozorovatele z lodi jen 10 j. Pokud se nad tím zamyslím, a řeknu si, že jsem pozorovatel na lodi a Země se vůči mně pohybuje rychlostí nemálo menší než je rychlost světla, tak ta doba letu pro pozorovatele ze Země musí být zákonitě kratší, teda jen 1 j. Kam se ztratilo oněch 99 j? :D
@leovodica99759 жыл бұрын
+Marek Honek Asi tě necháapuy a rád bych tě pochopil. Zkus mi to vysvětlit ješě mailnko jinak . Dík.
@marekhonek69869 жыл бұрын
+Leo Vodica prostě letijou dna borci - dvojčata (rekneme) , jeden na zemi, druhej na lodi. Loď se pohybuje skoro c a tak ten borec na lodi stárne pomaleji. Pokud ale se na to podívám z pohledu toho na lodi, tak ten co je na zemi se proti mě vlastně pohybuje skoro v a tak on stárne pomaleji. Kdyby se pak potkali, tak kdo by byl teda starší?
@leovodica99759 жыл бұрын
Marek Honek Jo takhle. Zajímavá otázka, teď mě napadá jen, že by mohlo záležet na tom kdo se pohybuje v soustavě rychleji (myslím kdo rychleji proplouvá okolním prostorem. Pokud by Samotná soustava někam leděla vesmírem řekněme na 99% c a ty si proti směru lety vyrazil raketou, tak sice z pohledu toho na zemi budeš letět pryč a měl by si stárnout pomaleji, ale ve zkutečnosti se jen v prostoru zastavíš.
@marekhonek69869 жыл бұрын
+Leo Vodica no to právě ne, to byla kdysi jedna z teorií o éteru (prostředí ve kterým se šíří světlo) a to je vyvrácený... Už mi bylo řečeno, kde je problém... STR počítá jen s inerciálními VS a 2 takový soustavy se nikdy nepotkají více než jednu... Teď mě zas napadá, že můžou pokud se pohybují v zakřiveným prostoru...
@danvodicka43479 жыл бұрын
Co je to perpetum mobile?
@adrianapotuznikova9 жыл бұрын
Jednou za měsíc, když se mi občas zdá sen,tak těsně než se probudím mám pocit jako bych jela vteřinu na lyžích a pak padala.Jakmile začnu padat,probudím se.Vždycky se vyděsím a škubnu sebou. Děje se to jenom mne?
@leovodica99759 жыл бұрын
+Adriana Potužníková Nene, je to docela běžné. Mě se např. dříve zdávalo o výtazích
@adrianapotuznikova9 жыл бұрын
Leo Vodica To chápu, ale mne se vždycky jakoby promítne to jak padám.
@leovodica99759 жыл бұрын
Mě se o lyžích zdávalo také. To přejde
@adrianapotuznikova9 жыл бұрын
Leo Vodica To Doufám...
@gumonyk9 жыл бұрын
:D to by bylo něco pro epileptiky
@sifikilian9 жыл бұрын
jaká zvířata můžou například ten jediný foton vidět? :)
@GodmyX9 жыл бұрын
+sifikilian žáby, jak to vypadá. Ale žáby asi nevidí blikající oblohu, protože pár fotonů bude spíše pohlceno atmosféru a zde bude v noci temno.
@jojopapik93875 жыл бұрын
Co je to antihmota a jej anhilacie a nasledky anhilacie prosim
@Ap4cheSK9 жыл бұрын
preco spanok vnimame ako par sekund ale naozaj spime niekolko hodin?
@GodmyX9 жыл бұрын
Odpověď je vlastně jednoduchá: po většinu spánku, abychom si byli schopni odpočinout, tak nesníme a naše vědomí je doslova "vypnuté" (nedělá vůbec nic: nepřijímá žádné ani visuální ani sluchové vjemy, o ničem nepřemýšlí, je prostě vypnuté: toto je ten skutečný stav spánku jako odpočinku, něco úplně jiného než stav snění, kdy v podstatě už mozek "neodpočívá" moc). Toto je ten nejbližší stav, který můžeš každodenně prožít, kdy si můžeš vyzkoušet jaké to je "neexistovat, nevnímat, nebýt". A takto to bylo, než ses narodil a takto se to s velkou pravděpodobností bude cítit i po smrti. :-)
@Ap4cheSK9 жыл бұрын
ano no , pravdepodobne ked ozaj neexistuje buduci zivot
@wd40199 жыл бұрын
Myslím si že na toto téma jsi ještě nic nenatáčel - co to jsou fraktály nebo tak neco :D
@tomasbenedikt67418 жыл бұрын
Představte si,kdyby jste se dívali na oblohu,která by zhasínala a blikala každou minutu ! To by bylo děsný,bych se toho bál :D
@kostickar7779 жыл бұрын
Co je to urychlovač částic?
@leovodica99759 жыл бұрын
+TotallyRandomGuy Urychlovač částic je v podstatž Velký a malý okruh, ve kterém se nechají částice rozpohybovat téměř rychlostí světla. Více lze snadno dohledat na google a YT.
@slwdr9 жыл бұрын
Jaká je barva zrcadla?
@GodmyX9 жыл бұрын
Pravděpodobně už asi odpověď znáš, protože tito lidé se většinou na tuto otázku i ptají :) Ono je to tak už pomaličku známé po internetu (díky VSauce), že pochybuju, že na to kdy Martin bude chtít dělat video. Ale pro ostatní, kdo třeba neví: zrcadlo, ačkoliv všechny tři základní barvy (a jejich mixy) odráží úplně tak, jak na něj dopadnou: červenou, zelenou, modrou barvu, tak jedinou zelenou barvu odráží skutečně dokonale (téměř dokonale) a ty části světla, skládající se z červené a modré barvy jsou velmi ale velmi lehce pohlcovány zrcadlem (tak lehce, že to nepostřehneme). Takže v odraženém obrazu převládá zelené barvy více, než jí tam bylo při dopadu na zrcadlo. A proto můžeme říct, že je obraz ze zrcadla velice velice málo (až nepoznatelně) nazelenalý a tedy odpověď "jakou má zrcadlo barvu" je buď: 1) všechny barvy (poněvadž všechny odráží / při dopadu bílého světla) 2) má barvu spíše zelenou, protože obraz z něho odražený zezelenává.
@raymond44299 жыл бұрын
+GodmyX Což platí v drtivé většině díky povrchu kovu, od kterého se světlo odráží a který nepatrně potlačuje modrou a červenou škálu. Ale zrcadlo lze vytvořit z materiálu, který pohlcuje nebo odráží všechny tři základní barvy a pak dostaneme v odraženém obrazu mírně převládající bílou nebo černou barvu (podle toho, zda materiál více barvy propouští nebo odráží). Což se samozřejmě téměř výlučně používá k vědeckým účelům a taková zrcadla nemají žádnou krycí plochu proti poškrábání, jako je sklo u zrcadel stříbrných. V ideálním stavu by měla být barva bílá, protože pokud smíchám všechny barvy barevného spektra, tak dostanu bílou barvu. Na rozdíl od toho, když je všechny smíchám např. jako malířské barvy, to dostanu černou :-)
@GodmyX9 жыл бұрын
Ray Mond Díky za perfektní doplnění! To o těch jiných zrcadlech (založených na jiných materiálech) jsem vůbec nevěděl a ni tím pádem to, co to vlastně implikuje... dobré to vědět! :-)
@CsharpPreza9 жыл бұрын
Naše oko je je schopné zaregistrovat už asi 3 fotony. Jenom mozek si toho nevšimne.
@somymobilevideostv57077 жыл бұрын
Kdyby byl vesmír dost velký ale ne rospínající se mohlo by se stát že by než by stihly všechny hvězdy k nám poslat jeden foton už by nám je neposilaly jiné .
@inactivechannel78268 жыл бұрын
Nechci mít tak dobrý zrak.... měla bych epilepsii...
@HerrHermod8 жыл бұрын
ten paradox je založen na znalosti, že hvězd je nekonečně mnoho....jak se vlastně došlo k této znalosti? A od kdy se to tak asi ví?
@FrenkeeS9 жыл бұрын
Proč na všech animacích obíhá země kolem slunce proti směru hodinových ručiček? Proč se od mala učíme že severní pól je "nahoře"? A dá se vůbec určit že země obíhá kolem slunce po směru nebo proti směru hodinových ručiček, když slunce mění severní a jižní pól každých 11let?
@vitezslavskorpik7469 жыл бұрын
+Pavel Prochazka Jsme zeseverní polokoule,proto se učíme, že je sever nahoře. Na jižní polokouli mají docela často mapy obráceně. Nic víc za tím není.
@jdouci9 жыл бұрын
+Pavel Prochazka Je to zjednodušení pro nás tady na Zemi. Země je bod, ze kterého všechno pozorujeme a přizpůsobujeme tomu naší orientaci ve vesmíru. Ty jsi ve svém komentáři určil "bod/místo pozorovatele" jako Slunce, což samozřejmě všechno mění. V tomhle případě by se Slunce jevilo jako statické a všechny planety by se točily kolem něj ve vodorovném směru (pohyb po směru hodinových ručiček) + by se dal pozorovat 11 letý cyklus pohybu planet ve vertikálním směru kvůli rotaci polů Slunce. Celý je to o relativitě pohybu, kde se skutečný pohyb objektů v daném systému nemění, ale mění se vůči bodu, ze kterého systém pozoruješ.
@MartinBrada9 жыл бұрын
+Vítězslav Škorpík Vážně? Já měl za to, že sever nahoře je celosvětově ustálený standard, protože se zkrátka vyspělejší civilizace rozvinula na severní polokouli a logicky se to tak zavedlo. Nebo takhle, věřím, že třeba nějakou turistickou mapu mohou mít s jihem nahoře, ale mapy světa nebo kontinentů asi ne.
@EgoCZ9 жыл бұрын
+Pavel Prochazka Poloha severu je domluvená věc. Souvisí to s tím, že je jakoby hlavní a proto je na mapách kreslen nahoru. Taky to souvisí s tím že evropa a asie (kde byla a vlastně i furt je většina lidí) je právě na severu.
@vitezslavskorpik7469 жыл бұрын
+Martin Brada Například trpasličí mapy mají nahoře vždy východ, ale to je jen záležitost z knih Tolkiena. :-)
@frantisekcurda70929 жыл бұрын
Nemá to být Olbers a ne Oblers ? :)
@ivetacepickova45249 жыл бұрын
jak fungují prášky co posunují menstruaci
@filipgasparek9 жыл бұрын
návrh na další video: ako ryby spia?
@oliversihlovec32878 жыл бұрын
Verím, že tento kanál je určený na popularizovanie vedy, no napriek tomu si myslím, že v tomto videu je jeden omyl. Olbersov paradox bol objavený neskôr, ako Hubblov efekt, a preto druhá polovica videa nedáva veľký (z logického hľadiska) zmysel.
@MILKOMAXX9 жыл бұрын
Tak je fotón častica alebo svetlo je vlna? Nevideli by sme tie daleke hviezdy len slabšie a slabšie a nie žiadne blikanie ?
@vitezslavskorpik7469 жыл бұрын
+Miloš Pajonk Foton není ani částice ani vlna. Je to řekněme objekt mikrosvěta, který je mimo jakékoli naše představy. Záleží na tom který pokus provedeme a podle toho se nám pak foton vyjebí jako vlna nebo jako částice. Nicméně ve skutečnosti to není ani jedno z toho. Abych vám to přiblížil. Existuje takový hezký obrázek na nejž když se podíváte jedním způsobem vidíte dva obličeje, když se na něj podíváte jinak vidíte pohár. Je to tedy pohár nebo dva obličeje? No ani jedno z toho. Jsou to prostě dvě čáry namalované na papíře...
@MartinBrada9 жыл бұрын
+Vítězslav Škorpík Tady byl někdo na Kulhánkovi, co? :D
@vitezslavskorpik7469 жыл бұрын
Martin Brada Nejen že jsem na něm byl, Petr je můj nedovolím si říci kamarád, ale známý určitě. :-)
@leovodica99759 жыл бұрын
A jsme zase u mého oblíbeného dvouštěrbinového experimentu :D
@vitezslavskorpik7469 жыл бұрын
Leo Vodica To vám závidím, většina fyziků už ho nesnáší :-D
@MrNox-xy7kb9 жыл бұрын
jací tvorové to dokáží vidět?
@GodmyX9 жыл бұрын
žáby (ale přes naší tlustou atmosféru určitě se sem nedostane pár fotonů z předaleké hvězdy: taková hvězda prostě bude neviditelná i pro ty žáby a v noci nic blikat nebude).
@MrNox-xy7kb9 жыл бұрын
diky
@J4Naru9 жыл бұрын
Udělej prosím Schrodingerovu kočku :) mohlo by to byt velice zajimave
@terrordso83499 жыл бұрын
Není :)
@CuteMargaritaNeko9 жыл бұрын
+Hubeňour Fatty Právě naopak, protože tím by jsme se dostali k otázce týkající se paralelních vesmírů a to by teprve bylo dosti zajímavé.
@GodmyX9 жыл бұрын
Hlavně by se měli lidi přestat ptát, aby udělal konkrétně Schroedingerovu kočku, protože to je pouze jedna malá část (jeden jediný myšlenkový experiment) mnohem většího oboru (tím pádem mnohem zásadnějšího tématu) a to kvantové mechaniky. Nejprve se musí mluvit o kvantové mechanice, pak teprve Schroedingerova kočka může dávat trochu smysl. Takže to musí udělat rozhodně "první". +Patrik Krupička: no. S.kočka patří ke kvantové mechanice a jedna z mnoha interpretací k.m. jsou mimo jiné paralelní vesmíry (many worlds interpretation) :-))))) Takže rozhodně "něco" s tím společného má. (t.j. v tomto případě: vesmír se u každého "kvantového rozhodnutí" "rozdělí" a v jednom vesmíru bude kočka 100% živá, v druhém 100% mrtvá).
@GodmyX9 жыл бұрын
+Patrik Krupička No jistě, ale četl jsi, co jsem napsal? Rozhodně zde lze vidět docela snadno propojení: tj. jedno z vysvětleních toho paradoxu (i když dneska se myslím již nedomníváme, že se o paradox jedná, protože objekt kočka rozhodně je pozorovatelem bez ohledu na nás). V jisté interpretaci kvantové mechaniky (interpretace té superpozice) se vesmír rozdělí a v jednom vesmíru bude kočka 100% živá a v druhém 100% mrtvá.
@NeasCZ9 жыл бұрын
+UranTheBluePlanet myslím, že video o S. kočce by bylo velkým přínosem. konečně by si lidi přestali myslet, že Schrodinger skutečně zabil nějakou kočku, aby "dokázal, že vesmír se dělí při rozhodnutích" (nope nope nope). mohlo by se jednat o poměrně dobrou výmluvu pro naučení lidí hlavní rozdíly mezi kvantovou, coby tzv. statistickou teorií a klasickou mechanikou.
@knightlon9 жыл бұрын
Jen nechápu, proč píšeš Olbers a čteš to pak Oblers -_-
@babinud68989 жыл бұрын
Návrh: Co je to Schrödingerova kočka? :D btw. ano všichni máme wikipedii, ale ať to vymyslí Martin :D
@leovodica99759 жыл бұрын
+Bábin Úd Zajímavé téma a snažil j sem se ho dlouho navrhovat, ovšem obávám se kdy se k němu martin přez všechny další možnosti témat dostane.
@lilmidget93379 жыл бұрын
navrh na video :ako funguje choroba pigmentu (že sa narodí biely černoch)