Aina sitä hoetaan miten me olemme viennistä riippuvainen maa. Miksi ei sanota tuonnista riippuvainen maa, mitä totisesti olemme, joskin siksi kyllä viennistäkinm riippuvainen millä nää tuonnit maksetaan. Esim. elektroniikka tulee meille Aasiasta, Kiinasta ja Koreasta, autot ja koneet paljolti myös tuontitavaraa. Yhä vähemmän meillä on mitä viedä, suhteessa siihen miten riippuvaisia olemme tuonnista. Jos puhuisimme tuonnista riipuvaisuudestamme se toki kuulostaisi ikävämmältä, mutta se myös paremmin kuvaisi todellista tilannetta jossa olemme.
@garophelaus3 ай бұрын
Jotta voidaan tuoda jotain täytyy joko ensin viedä jotain tai ottaa lainaa
@effexon3 ай бұрын
@@garophelaus lainallahan todella paljon ostetaan.... ts asunnotkin lainaa, jolloin maksetaan pieni osa vuokraa tai lainanlyhennystä kuussa(verrattuna kokonaislainasummiin), loput riippuvaista työpaikan palkasta ja työpaikan säilymisestä täältä ikuisuuteen. firmat taas sitten pitäisi olla voitollisia eli merkittävä osa myydä ulkomaille jotain kun kaikki ei voi toisilleen täällä myydä. pahimmillaan on noita tapauksia että taloyhtiö menee nurin konkurssiin lainojen takia.
@j.r.900013 ай бұрын
@@garophelaus Koko EUSSR perustuu lainanottoon - olemme kehityksen eturintamassa!
@garophelaus3 ай бұрын
Hyvä ja tärkeä jakso
@HarriRehnberg3 ай бұрын
Martin mietiskelit pitäisikö meemi-osakkeiden buustaus ja agitointi olla jollain lailla kiellettyä, vahingoittaa shorttaajia. Mutta tosiasiahan on että shorttaajat yrittävät satuttaa ja vahingoittaa yhtiötä ja yhtiön mainetta omilla julkisuuskampanjoillaan, ja yrittävät saada samalla tavalla mukaan muita hedge fundeja ja muita sijoittajia. Eli ihan samaa agitointia on molemmilla puolilla.
@Andyofwasa3 ай бұрын
Singaporen väestö on lähes sama kuin Suomen (300 000 enemmän) mutta BKT per asukas on noin 60 % korkeampi.
@otom203 ай бұрын
Singapore ei ilmeisesti myöskään toimi puolen maailman sosiaalitoimistona ? Vaikka varaa heillä siihen olisikin.
@taikamies5763 ай бұрын
Kysymys! Jos piirrän jonkin indeksin pitkän aikavälin kurssille trendiviivan, ja sijoitan vain silloin, kun kurssi on tämän alapuolella, saanko pitkällä aikavälillä suurempaa tuottoa, kuin sokea säännöllinen kuukausisäästäjä? Pistäisin siis käteistä vastaavan summan säästöön kurssin ollessa korkealla ja paukauttaisin suuremman summan, tämän ollessa trendin alapuolella. Sijoittaisin molemmissa tapauksissa euromääräisesti yhtä paljon.
@TheMurikka3 ай бұрын
Juuri näin! Toivotaan että päättäjät herää tähän! Itse en osaa viedä mitään. Pystyn vaikuttamaan vain siihen mitä ostan. Aina kun mahdollista ostan kotimaista, en osta pirkkaa tai rainbowta.
@jokvaa97173 ай бұрын
Nuo tehdas investoinnit ei onnistu suomeen, koska luvitus ei hoidu. Suomeen ei saanut avata maailma puhtainta paperitehdasta (1,5M investointi estettiin), maailman puhtain akkutehdas seisoo harjavallassa, etc. Vihersekoilu tappaa vaihtotaseen.
@anssiluokkala3933 ай бұрын
Mulle jäi epäselväksi, että lasketaanko rahoitustapahtumat mukaan vaihtotaseeseen kun tulojen ja menojen tasapainoa tarkastellaan. Eli kun en tuota ja vie mitään, mutta otan jenkeiltä joka päivä rahaa pörssissä ja tuon sitä rahaa Suomeen, niin Suomen varallisuus kasvaa tällaisen rahoitustapahtuman kautta samalla tavalla kuin jos myisin jenkeille vaikka sijoitustylkaluja tms. softaa. Mutta en jaksa myydä mitään, ku helpompaa vaan ottaa rahat muilta.
@larssoderman64163 ай бұрын
Hyvä jakso jälleen. Pureuduttiin asian ytimeen.
@HV-id4vy3 ай бұрын
Entä kansankapitalismi? Jos omistetaan menestyviä yrityksiä ulkomailta, jotka maksavat osinkoa. Lasketaanko nämä vientiin? Tietenkin kannattaisi omistaa myös kotimaasta, jottei nämä voitot valu ulos. Ihmetyttää vain eräissä päättäjistä tämä omistamisen vastustaminen.
@jukkajokelainen4183 ай бұрын
Pitäisikö rahapodin kurkata Argentinan suuntaan, kun ollaan saatu ensimmäisiä lukuja pöytään? Kovasti huudettiin sahamiehen valinnan aikaan 'ei se toimi noin' maa menee kaaokseen jne. Mutta jännä ja kumma, ensimmäistä kertaa pariin kymmeneen vuoteen talous oli ylijäämäinen ja investoinnit maahan näyttää kiinnostavan. Kaikki tämä jo ensimmäisessä kvartaalissa kun turhat käsienheiluttelu ministeriöt, säätiöt ja muut kulut lyötiin leikkuriin. Mutta 'ei toimi suomessa' hakataan päätä seinään ja tehdään samoja virheitä kuin muut, sekä itse ollaan tehty vuosikymmenet ja toivotaan eri tulosta.
@andersandersson34123 ай бұрын
Pakotteet puree, mutta omaan nilkkaan.. eli pakotteiden purkaminen tai kiertäminen pienentäisi kummasti vaihtotaseen alijäämää...
@effexon3 ай бұрын
kiina ei juurikaan osta lännestä mitään verrattuna mitä sieltä tuodaan tänne ja eurooppaan. sähköautot uusin iso artikkeli.
@Monzderi3 ай бұрын
Mites Martin alkaa jo valmistautua eduskuntaan nousemiseen varapaikalta? Eikä vastaus saa olla, että katsotaan ensin äänet. Kokoomukselle 4 paikkaa, jotka menee nelikolle Aaltola, Virkkunen, Pietikäinen, Toveri ja näin Martin Paasi nousee Pekka Toverin tilalle eduskuntaan
@jokvaa97173 ай бұрын
Erittäin tärkeää keskustelua. Muutama pointti asiaan. Miksi Nordnet ei hanki/teetä tunnuslukuja? Jokaisen hallituksen nostamat valtion velat vs saatu bkt nousu. Esim Marin 268M 2019 ja 2023 278M eli yli 40 miljardin velalla vaan 10miljardia Bkt nousua. Lisäksi pitäisi tuoda esiin juuri tämä vaihtotase velkaantuminen. Ei löydy netistä kuinka paljon Marinin hallituskaudella velkaannuttiin vaihtotaseen kautta. Vaihtotasehan kertoo yhteiskunnan kyvystä tuottaa tavaraa ja palveluita vientiin eli hallituksen päätäntä vallan alla siis. Metsien ja kaivosten tuotanto on todellisuudessa suomen kivijalka. Nämä vihreät valheet ei tuota mitään. Sanna Marin kertoi Haminassa, että vanhassa paperitehtaassa on nykyään saman verran ihmisiä töissä kuin oli paperitehtaan aikana. Hänen käsityksensä ei riittänyt siihen, että paperitehtaan BKT tuottoon oli edelleen eroa 500 miljoonaa vuodessa.
@petripaavonpoika37673 ай бұрын
Suunnitelmatalouden airuet. Tuotanto ylös. Itse keksittyä taloustedettä?
@ReijoYlosmaki-rb5cf3 ай бұрын
Laitoin kommentin jaksoon jossa haastattelussa oli googlen johtaja Antti Järvinen.