Рет қаралды 850
Kako mali, ali moćni insekti velikog brašnara pomažu u biorazgradnji plastike, smanjenju plastičnog otpada i zaštiti životne sredine? Larve velikog brašnara mogu da pojedu 300-800 grama stiropora za mesec dana. Kada se 1kg stiropora spali, emituje se oko 4 kg CO2, a kad ga pojede larva crva brašnara 4000 puta manje - samo 1 gram CO2.
Ideja za biorazgradnju plastike pomoću larve velikog brašnara jedno je od 16 inovativnih rešenja za ubrzanje zelene tranzicije, koje je dobilo finansijsku podršku Evropske unije u okviru inicijative „EU za Zelenu agendu u Srbiji“.
Ideja za biorazgradnju plastike pomoću larvi velikog brašnara jedno je od 16 inovativnih rešenja za zelenu tranziciju, podržano od strane EU u okviru inicijative „EU za Zelenu agendu u Srbiji“.
Plastični otpad sve više opterećuje životnu sredinu, pa raste potreba za novim rešenjima za njegovo uklanjanje. Biorazgradnja plastike pomoću larvi velikog brašnara (Tenebrio molitor) je ključna inovacija preduzeća Belinda animals doo i Instituta za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ iz Beograda.
Prema rečima Borisa Vasiljeva iz Belinda animals, već godinama se zna da insekti mogu razgrađivati različite vrste otpada, a larve velikog brašnara mogu razgraditi plastiku poput stiropora, polietilena, polivinil hlorida i poliuretana.
Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ već decenijama gaji ove insekte u laboratorijskim uslovima. Ovaj laboratorijski uzgoj omogućio je formiranje inkubator centra za gajenje larvi, koji je samoodrživ i ne zahteva posebne uslove.
Biorazgradnja plastike pomoću insekata je ekološki održiva i isplativa, jer larve jedu plastiku uz pomoć mikroorganizama iz svog digestivnog trakta i potpuno je razgrađuju. Njihove izlučevine se mogu koristiti kao organsko đubrivo, jer ne sadrže ostatke plastike ili štetne materije.
Larve velikog brašnara se gaje na malom prostoru i hrani kao što su pšenične mekinje, ljuspice žitarica i organski otpad, bez aditiva, pesticida i antibiotika, što smanjuje emisije gasova sa efektom staklene bašte. Na primer, kada larve pojedu 1 kg stiropora, emisija CO2 je samo 1 gram, dok spaljivanje iste količine stiropora oslobađa oko 3,96 kg CO2.
Planira se intenzivno razmnožavanje legla velikog brašnara do kraja godine, uz nabavku novih klima komora za uzgoj larvi. Cilj je prilagoditi supstrat i sadržaj plastike za brzo razmnožavanje i efikasnu razgradnju plastike, čak i u skromnijim uslovima poljoprivrednih gazdinstava.
Larve velikog brašnara su bogate proteinima (45-60% suve mase), mastima (30-45%), vitaminima, omega masnim kiselinama, vlaknima i mineralima, te su odličan izvor proteina za ishranu životinja. Nutritivni sastav larvi je bolji od drugih komponenti životinjske hrane, što poboljšava rast i zdravlje životinja. Upotreba ovih larvi takođe smanjuje potrebu za velikim površinama za gajenje hrane i smanjuje emisije gasova staklene bašte.
Trenutno, u Srbiji nema zakona koji regulišu upotrebu insekata u ishrani životinja, ali se očekuje usklađivanje sa EU regulativama. Larve se trenutno mogu koristiti samo na individualnim poljoprivrednim gazdinstvima. Potencijalni korisnici uključuju poljoprivrednike, uzgajivače živine, svinja, ribe, kao i ratare, povrtare i voćare zbog visokokvalitetnog organskog đubriva koje larve proizvode.
Projekat „EU za Zelenu agendu u Srbiji“ sprovodi UNDP u partnerstvu sa Ministarstvom zaštite životne sredine, uz podršku EU, ambasade Švedske i Evropske investicione banke (EIB), te dodatna sredstva vlada Švedske, Švajcarske i Srbije.