Na základě přání některých diváků si dovolujeme zařadit alespoň v online verzi tuto přednášku, která původně vznikla pro setkání fanoušků seriálu Červený trpaslík - Trpaslicon.
Пікірлер: 59
4 ай бұрын
Perfektní přednáška, díky!
@astariii3074 ай бұрын
Výborná prednaska.. více takových...
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Děkuji moc 😊
@samhawkins38474 ай бұрын
Naprosto skvělá přednáška. Perfektně připravená. Vrátila mě do posluchárny, do studentských let o hodně let zpět. 😊 Klobouk dolů, i vzhledem k zdravotní indispozici a technickým problémům. Těším se na další. Ať se daří 😊
@jehudita9934 ай бұрын
Díky za nahrání přednášky i sem na KZbin, byla skvělá. Moc zajímavé téma, ocenila bych klidně i další podobná, jak někdo v chatu zmiňoval. Super, díky moc.
4 ай бұрын
Neříkejte raději dvakrát a dávejte si pozor, co si přejete, mohlo by se Vám to totiž splnit (píše Víte, autor přednášky)
@jehudita9934 ай бұрын
@ Jednoznačně hlasuju pro!
@tomasjuroszek4 ай бұрын
Naprosto famozni přednáška. Vyčerpávající mnozstvi informací. O horolezectví nemam zadny zajem a uz vůbec ne nějaké znalostí, ale celou prednasku jsem si na nocni smene s radostí poslechl.
@karelriha902103 ай бұрын
Super 👌 Kniha 7 let v Tibetu mě moc bavila.
3 ай бұрын
Já (autor přednášky) jsem ji popravdě ještě nečetl. 😀Tak jsem rád za doporučení.
@karelriha902103 ай бұрын
@ Velká škoda, jako nehorolezce mě mega bavila. Ale audioverze, na čtení momentálně nemám moc času.
@vladimirsimcak26234 ай бұрын
Na zacatku to vypadalo neposlouchatelne, později zcela strhlo, davam odběr, krásná a poctiva prace.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Děkuji. Já jsem byl na začátku trochu nervózní, tak mi bohužel chvíli trvalo se rozmluvit. A pořád jsem trochu nachlazený, což taky asi bylo trochu poznat.
@miroslavaalbertova54814 ай бұрын
Mam velmi rada vas prejav ,taku bezprostrednost v nom. S horolezectvom vobec neprichadzam do styku nijako ani nemozem pre zdravotne obmedzenie,takze velmi zaujimava prednaska v ramci vseobecneho rozhladu Dakujem
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
To mne velice těší, že považujete horolezectví za všeobecný přehled 😊 A děkuji.,
@MaeScaterova4 ай бұрын
Přednáška naprosto skvělá, uběhla jako nic, díky! Přesto jednu věc říct musím: velmi prosím, příště až opadne ta nejhorší rýma, zvlášť ten začátek dost bolel. ;-)
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Tohle nebyla ta nejhorší rýma a i zdaleka.
@MrThomass884 ай бұрын
Opravdu jsem vyržel u 4hodinové přednášky?
@tomasjuroszek4 ай бұрын
Taky jsem si říkal že to s těma 4 hodinama trošku přehnal a nakonec mi bylo skoro líto že už to končí 😂
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Obdivuji vás.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
@@tomasjuroszekNeříkejte dvakrát. Kamarádka poslouchala v přímém přenosu a bylo jí líto že už je konec. Teď po mě chce šestihodinovou přednášku. 😀
@Mablung25364 ай бұрын
Zajímavá přednáška. Jsou lidé kteří jsou zrozeni pro přednášení. To pan Škorpík není. Ale poděkujme mu, že i přesto si dá tu práci a dá dohromady něco zajímavého.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
😀😀 No zcela upřímně, rád bych viděl první nebo třeba desátou přednášku v životě lidí, kteří podle vás byli zrozeni k přednášení. Myslím, že byste se divil jak slabé to bylo. Navíc každému sedí něco jiného. Znám lidi, které někteří mi přátele považují za nejlepší přednášející co kdy slyšeli, zatímco jiní mí přátele je nevydrží poslouchat ani pět minut.
@Mablung25364 ай бұрын
@@vitezslavskorpik746 Přednášení je podobné jako hodně ostatních činností. Třeba zpěv. Ne každý je Kája Gott, ale prakticky každý se může naučit zpívat tak, aby to netrhalo uši. Když budete mít xtou přednášku, nebude to takové jako od lidí zrozených k přednášení, ale budete to samozřejmě sebevědomnější a plynulejší. A mimochodem, moje poznámka byla pochvala, ne kritika. Takže pokračujte, rád si Vás poslechnu
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
@@Mablung2536 No a já si právě myslím, že u spousty lidí, které vy považujete za “zrozené k přednášení” byly jejich první přednášky úplně strašné, takže nebyli ani tak zrození k přednášení jakož spíše to mají za stovky hodin nacvičené. Nepopírám, že někdo má na přednášení přirozený talent, ale obavám se, že u spousty lidí to bylo o tom pořádně si to všechno nacvičit, ale protože je vidíme až dnes a ne v těch prvních strašných pokusech, máme pocit, že to jsou úplně přirození přednášející. Zrovna v tomto případě jsem ovšem nebyl moc plynulý hlavně proto, že 1. jsem byl pořád nachlazený, 2. automaticky se mi po 15 minutách vypínal mikrofon, který jsem musel znovu zapínat, což jsem v průběhu nedokázal vyřešit, 3. byla to moje první přednáška on-line za dva roky, takže jsem sledoval, zda je vše ok. 4. mám doma kočky, takže jsem musel sledovat, zda nedělají bordel nebo nelezou do klávesnice. Když přednáším naživo, je ta plynulost o dost lepší. A nebojte, že jde o pochvalu (svým způsobem) jsem pochopil. 🙂
@7JeTeL72 ай бұрын
při dramatizaci rozhovoru v 2:45:04 jsem málem sám vzal nohy na ramena; ta lavina se mi v pokoji přímo zhmotnila!
@tomassvida3354 ай бұрын
Kromě jiného mě zaujalo, jak při pádu mozek pracuje na plný výkon. Proč to tak neumí pořád? Možná proto aby se nezavařil.
@LovatyCavo0074 ай бұрын
Pustil jsem to tesařovi, co mi dělá střechu a po 4 hodinách nechce slézt a to má jen 47˚.. mě to nevadí, klidně ať si tam bivakuje dokud to nedodělá:D
@evakordulova32134 ай бұрын
Přednášku jsem sledovala na živo a později ze záznamu znovu. Moc se mi to líbilo a těch ztracených životů i prstů je mi samozřejmě líto. Zná Vítek Škorpík paní Dinu Štěrbovou? Matematičku, přírodovědkyni a velkou ženu horolezkyni? Určitě zná, ale protože v záznamu nebyla jako žena zmíněna, tak jsem se chtěla zeptat. Děkuji.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Děkuji. Ohledně ztracených prstů - je to sice blbé, ale člověk to musí brát tak, že může být i hůř. A v mnoha případech to další činnosti v horách zase tolik nevadí. Polští horolezci, kteří se specializovali na zimní lezení to dokonce měli tak, že tvrdili, že důležité jsou jen palce kvůli udržení stability a trochu ještě malíky kvůli vyrovnání palce, ale ty ostatní tři prsty je vůbec nezajímají a o ty klidně mohou přijít. Paní Štěrbovou samozřejmě znám, ale v této přednášce nebyla vhodná příležitost ji zmínit. Až budu někdy hovořit o ženském horolezectví, tak na ni určitě dojde.
@petr79914 ай бұрын
moc zajimavá přednáška, zese jsem se něco nového dozvěděl - děkuji. Proč se na Everest může jenom 4 dny v roce? To je kvuli počasí nebo povolení?
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Ono to není tak, že by se tam mohlo jen 4 dny v roce v tom smyslu, že by vám někdo mohl zakázat jít na vrchol jindy. Teda, může vám to zakázat váš horský vůdce, pokud jste tam s agenturou, ale kdybyste byl skvělý horolezec a byl tam sám, nikdo vám nemůže nařídit, kdy tam máte nebo nemáte jít. Povolení platí vždy na celou sezónu, myšleno tedy jarní či podzimní. Takže když máte kupříkladu povolení na jarní sezónu, můžete teoreticky na vrchol kdykoli si zamanete v rámci platnosti toho permitu, což bývá většinou duben až květen. Takže jak už asi tušíte, správně je druhá možnost, tedy počasí. Everest je už opravdu vysoká hora, skoro devititisícovka a podmínky tam dokážou být opravdu extrémní. Normální výstupová trasa je technicky poměrně jednoduchá, ale potíže tam činí jednak extrémní nadmořská výška, jednak právě počasí. A to ne ani tak třeba velká zima nebo sněžení (i to samozřejmě může být nepříjemné až život ohrožující), hlavním problémem bývá silný vítr. V těchto výškách se totiž může vyskytovat tzv. tryskové proudění, kdy vítr dosahuje běžně rychlostí přes 100km/h, v extrémních případech i několikrát více. A v takových podmínkách by jít na vrchol byla sebevražda. Tedy ty tzv. vrcholové dny jsou dány právě počasím. Celé týmy tam čekají na příznivou předpověď počasí, na dny, kdy se všechno sejde, kdy nebude vát příliš silný vítr a i z dalších hledisek bude počasí dobré. Pak se může vyrazit k vrcholu. A takovéto dny, kdy je bezpečné (alespoň tak, jak to v podobných podmínkách bezpečné být může) dosáhnout vrcholu je za danou sezónu (dejme tomu jarní) opravdu jen několik, obvykle jeden až tři. A s tím nic nedokážou udělat kyslíkové přístroje, fixní lana, ani armáda šerpů, to je zkrátka příroda a té zatím poručit neumíme. Ještě doplním, že když je těchto tzv. vrcholových dnů tak málo, nemůže se samozřejmě v den, kdy má být počasí vhodné pro dosažení vrcholu vyjít ze základního tábora. Týmy, které se chtějí na vrchol dostat už musí být nachystány výše na hoře, většinou alespoň ve třetím výškovém táboře, ideálně ale ve čtvrtém, který leží v jižním sedle, jež má skoro 8000 metrů. Takže pak už zbývá na vrchol "jen" nějakých 900 výškových metrů. Jinými slovy, ten kdo chce na vrchol musí nastoupat do vyšších táborů i při trochu horším počasí (samozřejmě ale nemůže být úplně špatné). A poslední věc. Toto platí samozřejmě pro klasické komerční expedice v případě jarní/podzimní sezony. V zimě či v létě se na Everest obvykle nechodí, ale sem tam to taky někdo udělá. Pak si samozřejmě musí hlídat počasí sám, přesněji tito špičkoví lezci, kteří tyto výstupy dělají mají většinou své meteorology, kteří jim hlásí počasí a kdy tedy mohou či nemohou nahoru. Pro české expedice takto funguje Alena Zárybnická, pro německy hovořící státy zase Karl Gabl.
@petr79914 ай бұрын
@@vitezslavskorpik746 díky za odpověd. A na jakou nejvyšší horu jsi vylez Ty?
@LovatyCavo0074 ай бұрын
Rád bych ještě upozornil na existenci filmu Bíle peklo na Piz Palu. Je to německý němý film z roku 1929 právě o horské expedici a před deseti lety k němu udělala doprovodný koncert kapela Ufajr. Dost dobrý film a zajímavý počin kapely. Dostupné zde: kzbin.info/www/bejne/iKPYk4WqdsmjZ7M
@jakubhatnancik16504 ай бұрын
Pekná prednáška, zo záznamu som si ju pozrel celú. Mám otázku, tí čo prvý vyliezli na Everest mali kyslíkové bomby ? Od ktorých rokov sa začali v horolezectve využívať kyslíkové bomby.
@jardazajicek39914 ай бұрын
Všichni, kteří dosáhli vrcholu, až do výstupu Messnera s Habelerem v roce 1978 samozřejmě používali kyslík, i ve zmiňovaném roce 1924, ve kterém se pokusil Mallory s Irvinem o výstup už kyslíkové lahve měli, tehdy coby novinku a zřejmě nepříliš spolehlivé.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Jak uvádí diskutující výše, používaly se už ve 20. letech 20. století. Zajímavé je, že George Mallory byl velký odpůrce jejich použití, původně chtěl lézt bez nich. A nakonec je vzal na milost až když mu bylo lékaři vysvětleno, že bez nich by to vylezl jen velmi těžko.
@jardazajicek39914 ай бұрын
Ten uplně vlevo na fotografii je Irvine, Mallory stoji vpravo od něj
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Ano, máte pravdu. Ve stresu jsem to řekl chybně, za což se omlouvám.
@thinkpad11852 ай бұрын
Žlutý podklad na prezentaci mě iritoval natolik, že jsem to musel po několika minutách vypnout. Vlastně nepamatuji, že by někdo další takto žlutou na prezentacích používal. Proč? Protože je to hnus velebnosti.
@vitezslavskorpik7462 ай бұрын
Když nevíš, co bys mohl kritizovat, použij náhodnou random blbost, jako je barva prezentace. Jo a moc děkujeme, že jste nám zvýšil svým komentářem dosah přednášky. 😊
@ddoubravka22 күн бұрын
Zdá se, že většina zázračných přežití končí větou: zabil se později na jiném kopci.
@7JeTeL72 ай бұрын
10:24 nebo proč je dobré mít s sebou ostrý nůž....
Ай бұрын
Ano, to ale dokazuje i Simon Yates v pozdějším příběhu 🙂
@patan21414 ай бұрын
Zmizel mi slušný komentář?
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
Já jsem tu nic nemazal a kolegové myslím také ne. Nicméně dovoluji si upozornit, že KZbin má často problém s komentáři, které obsahují odkaz mimo KZbin. Pokud je to i případ vašeho komentáře, nebyl patrně schválen kvůli tomu.
@milanbaran72914 ай бұрын
Na základe názvov budúcich prednášok ruším odber.
@vitezslavskorpik7464 ай бұрын
No výborně. Sice nevím, jak to souvisí s mou přednáškou, ale místo toho, abyste zvolil tichý odchod jste zvolil dramatický odchod, čímž jste nám zvedl dosah videa. Děkujeme. A že jsem tak smělý, co konkrétně vám vadí na názvech přednášek?
@milanbaran72914 ай бұрын
@@vitezslavskorpik746 Rado sa stalo. Nech sa vám darí.
@vladimirsimcak26234 ай бұрын
Já myslím, že tady zcela zjevně zvítězila jazyková bariéra 😂
@milanbaran72914 ай бұрын
@@vladimirsimcak2623 Čo sa mňa týka, tak mám rád češtinu. Okrem pražskej bez i. Odradilo ma znevažovanie rusov hneď v nadpise a velebenie američanov chválením raketoplánu, ktorý zabil najviac astronautov v histórii neodstrániteľnou chybou koncepcie.
@jardam.86004 ай бұрын
Skvělé, že jsi to všem oznámil. To je poslední, co jsem potřeboval vědět.